260 
Blomsterpotternes fauna. 
Av 0. I. Lie-Pettersen. 
Vore blomsterpotter indeholder ikke al tid blot de i dem indpian- 
'tede planteindivider og den for disses trivsel nødvendige muldjord. 
Dette hører tvertimot — om det overhovedet nogensinde er tilfælde — 
til de meget sjeldne undtagelser. I regelen hnser de nemlig desuten 
et efter omstændigheterne større eller mindre antal dyrearter 1 ), som 
tilfældig eller paa grund av særlige omstændigheter har slaat sig ned 
der for kortere eller længere tid. 
Flere av disse dyrearter er som sagt kun tilfældige og flygtige 
besøkere, som fra haven eller veksthuset har medfulgt blomsterpotterne 
ind i beboelsesrummene ; andre hører derimot til de mere hyppige, 
utholdende blomsterpottegjæster, og endelig er der et litet antal arter, 
som endog fortrinsvis er at finde paa vore blomsterpotter og netop 
her synes at bennde sig i sit rette element. 
Eln blomsterpotte er nærmere bes et en verden en miniature og byr 
ofte ret gunstige betingelser for utvikling av en under gunstige om¬ 
stændigheter ret broget fauna, sammensat av de mest heterogene 
■elementer, like fra de encellede protozoer til regnorme, snegle, krebs, 
tusenben, ederkopper og insekter. 
Til de bedst kjendte repræsentanter for blomsterpotternes fauna 
hører utvilsomt den almindelige regnonn (Lumbricus terrestris), og 
flere andre med denne meget nær beslegtede former, som naturligvis 
i de fleste tilfælde har medfulgt muldjorden ved indplantningen eller 
—I cm potten i nogen tid har staat i haven —- er trængt ind gjennem 
bundaapningen i denne. Deres tilstedeværelse røbes i regelen let ved 
de av dem borede rør og de omkring disses aapninger liggende ekskre¬ 
men tdynger. 
Skjønt regnorméne ikke i almindelrghet kan regnes til de skade¬ 
lige dyrearter, kommer de paa et saa begrænset omraade, som der 
her er tale om, let til at bli skadelige for mange plantearter, hvis zarte 
sugerøtter de nemlig ofte sluker og fortærer. De bør derfor — og 
tillike av rent estetiske grunde altid fjernes, saasnart man har 
faat sikkerhet for, at de nndes i potterne. 
Som skadelige maa vi og saa anse de slørre arter av tusenben og 
særlig Scolopendra-formene, som ikke sjelden medfølger blomsterpot- 
J ) Ret ofte ogsaa forskjellige ugræsplanter, sop, alger, mos og bakterier. 
