262 
kan heldigvis kun trives i varmehusene, hvor temperatur og fugtig- 
hetsforhold er nogenlunde overensstemmende med de klimatiske for¬ 
hold i deres fjerne hjemland©. Enkelte — som for eksempel flere 
av de berygtede skjoldlusarter -— har dog desværre ogsaa kunnet til¬ 
passe sig fetter temperaturen i vore beboelsesrum og har derved skaffet 
sig en utbredelse, som kan bli likefrem faretruende for visse arter av 
de hos os hyppig kultiverte stueplanter av tropisk eller subtropisk 
oprindelse. 
Av vore hjemlige plantefiender blandt insekterne er de alminde- 
ligste, og tillike de slemmeste, de forskjellige plantelus- (bladlus-) 
arter, som ved sin enorme formeringsevne blir en alvorlig plage ij 
mange tilfælder. En omhyggelig og opmerksom stuegartner vil dog 
vite at holde sig ogsaa disse skadedyr fra livet og ved forskjellige 
foranstaltninger — først og fremst ved isolation av den eller de an¬ 
grepne planter -— hindre deres utbredelse og sluttelig tilintetgjøre dem. 
I almindelighet vil antallet av saadanne skadedyr paa blomster¬ 
potterne i vore beboelsesrum ikke være større, end at de forholdsvis 
let lar sig bortplukke med en liten pincet, naar man blot gir sig tid 
og umake dermed. Langt vanskeligere stiller forholdene sig i vekst¬ 
husene, hvor betingelserne for deres utvikling og formering er langt 
gunstigere, og hvor den tætter© ansamling av planter i høi grad begun¬ 
stiger deres utbredelse. 
Slemme plantefiender er endvidere larvestadierne av flere insekter, 
specielt flere billearter, der gnaver paa røtterne og derved ødelægger 
disse for planterne saa vigtige ernæringsorganer. Foruten larver av 
den lille haveoldenbore turde flere av de berygtede smelderlarver høre 
til de allerskadeligste, blandt andet fordi de lever saa vel skjult inde 
mellem planternes røtter, at man let kan: overse dem selv under om- 
plantningen, og de saaledes ofte faar anledning til at fuldføre sit øde- 
læggelsesverk, før man har kunnet konstatere deres tilstedeværelse. 
Foruten de egentlige skadeinsekter huser blomsterpotterne ofte 
ogsaa insektarter, som dels er ganske indiff©rente, dels likefrem nyt¬ 
tige. Til disse maa vi regne de mellem de egte insektformer og tusen- 
benene staaende vingeløse apterygoter, av hvilke adskillige arter er 
paatruffet paa blomsterpotter; flere av dem er endog hittil kun 
fundet der. 
Disse smaadyr lever enten av raatnende plantedele eller av sop- 
a,rter, som vegeterer paa muldjorden eller paa selve blomsterpotterne, 
