Har de kemiske elementer en fælles oprindelse? 
Av 0. F. Olden. 
Yi vil gjerne ha saa faa begreper at operere med som mulig. Jo 
flere fænomener der kan tilbakeføres til en fælles aarsak, des bedre; 
jo flere foreteelser en enkelt teori kan forklare, desto rigtigere anser 
vi den for at være. De gamles hypotese om fire elementer: jord, 
luft, ild og vand vil derfor være at foretrække for vor med 81 ele¬ 
menter, hvis bare alle naturfænomener hadde latt sig tilfredsstillende 
forklare ved at gaa ut fra de nævnte 4. Ønsket om at reducere ele- 
menternes antal har dog aldrig hvilet. De antydninger som forsk¬ 
ningen har git i den retning, har man grepet med glæde og søkt at 
opkonstruere en sammenhæng mellem grundstoffene. De senere aars 
kjendskap til de radioaktive elementer har atter git disse tanker ny 
fart. Materialet er dog saa altfor litet til at begrunde eller forkaste 
de forskjellige teorier; endnu har fantasien stort spillerum. 
Efter mange tidligere spekulationer er det som bekjendt M en¬ 
de 1 e j e f f som har skaffet orden i vor viden om elementerne. Om 
end M.s tabel er velkjendt, kan det for det følgende være hensigts- 
mæssig at gjengi den sid ste form av den (fra 1904) (se næste side). 
Som det vil sees opfører M. endnu to ukjendte elementer. Det 
ene Y skulde staa i en lignende stilling til de inaktive som vandstof 
til alkalimetallerne; det andet X skulde efter M. være identisk med 
fysikernes lysæter. Denne ordning av elementerne gir jo et ganske 
godt indtryk av at deres vigtigste egenskaper er periodiske funktioner 
av atomvegterne. Det 10 de (av de allerede kj endte) viser en gjen¬ 
tagelse av det 2dets, det Ilte av det Sdjes egenskaper o. s. v. 
Naturen 1911. 
19 
