323 
Sus scrofa ferus, Vildsvin. To løse Fortænder, Stump af 
en Underkjæbe med en næstbageste Kindtand (23 1 / 2 millim. lang), 
Stykke af den bageste Del af en Underkjæbe, Stykke af et Hælben, 
2 Taaled. Underk j æb e- Stykket med Kindtanden og det ene Ta al ed 
kunne neppe være af andet end Vildsvin; de andre Knogler ere vist- 
nok det samme. 
Desuden en Del ubestemmelige Brudstykker, hvoraf sikkert det 
allermeste er af Krondyr. Herluf Winge. “ 
Skjønt litet har dette utvalg fuldt samme karakter som Vistefun- 
dets dyreverden. Ærfuglen, hjorten og vildsvinet fandtes i mængde 
ved Viste, og særlig den sidste art glæder det os at træffe igjen paa 
ny forekomst i Norge. Vi kan derav slutte at den har været tilstede 
overalt hvor det fandtes betingelser for den. Smaalommen eller den 
rødstrupede lom og enkeltbekkasinen fandtes ikke i Vistedyngen, men 
hører begge til de mere karakteristiske i den norske fugleverden. 
Imidlertid foreligger fra Stangelandsbostedet ogsaa efter H. Win- 
ges bestemmelse et par husdyrknokler, som imidlertid efter alt at 
dømme ikke maa- sammenblandes med det øvrige. Den høist usak- 
kyndige utgravning bragte blandt stenalderssakene ogsaa skaar fra 
ældre jernalders spandformede lerkar og moderne krittpipebruddstyk- 
ker. Det kan da ikke forundre at vi finder mere moderne husdyr¬ 
knokler blandt dyrebenrestene. De er : 0 v i s arie s, faar (eller 
capra h i r c u s, gjet), stump av et spoleben, en liaandrotsknokkel, 
stumper av et mellemhaands- og et mellemfotsben. Videre B o s 
taurus d o m e s t i c u s, tam okse, en øvre kindtand. Disse tør da 
henregnes til et yngre tidsrum end de øvrige knokler. 
At hunden mangler fra Stangelandsbostedet betyr selvfølgelig kun 
at materialet tilfældigvis har været for lite. At befolkningen her har 
kjendt den kan vi gaa ut fra efter materialet fra Viste. 
Stepindustrien paa Stangelandsbostedet har ikke efter latt sig mere 
fremtrædende spor. Flintskrapere etc. har de samme former som ved 
Viste. Vigtigst er en udmerket liten ildsten av flint, avbildet her 
(fig. 5). En enkelt vakker liten sten øks fortjener dog baade at 
nævnes og avbildes (fig. 7). Endelig maa det merkes at her er fun- 
det flere udmerkede tilhuggerstener (av almindelige strandstener), som 
har været brukt ved fiintarbeidet paa stedet. Et eiendommelig 
arbeidet stykke (prydelse?), som vel hænger sammen med tidligere 
fundne skiferprydelser, avbildes fig. 6. Det er av en tæt „grønsten u , 
slepet. 
