343 
til forskjelligste tider 1 ) — tillike i de nyeste undersøkelser og opdagel- 
ser paa psykologiens omraade, især i læren om det ubevidste (under- 
bevidste) sjælsliv. Den gamle assosiationspsykologi er ikke længer 
tilfredsstillende. Sjælslivet maa gives en rummeligere og selvstæn- 
digere plads i forhold til det fysiske liv, saa der ogsaa blir plads for 
de spontane forestillinger og alle de livsytringer som foregaar i og 
dukker op fra det ubevidstes gebet. En stor skare videnskapsmænd 
fra alle lande arbeider paa dette nye felt, iblandt hvilke kan nævnes 
professorerne Binet, Janet, Wm. James, Hyslop, Bechterew, Freud og 
Breuer m. m. fl. 
Hvilken betydning de nye opfatninger av sjælslivet vil ha for 
den videnskabelige forskning og for det praktiske liv, har forf. nær¬ 
mere paavist i skrifterne: „Studien zur Grundlegung der Psycho- 
logie a , 1905, og „Harmonia animae“, 190'7. 2 ) I praktisk henseende 
kan der f. eks. pekes paa en foreteelse som „uoplagthet“, der fore¬ 
kommer saa ofte baade hos skolebarn og voksne. Er nu denne 
en periodisk foreteelse, saa bør læreren ta hensyn hertil likeoverfor 
barnet, at „tankeløsheten“ ikke iægges dette tillast, og for den voksne 
vil det gjælde at indrette sit arbeide efter de rytmiske eiendom- 
meligheter, han maatte opdage hos sig. Dr. Sw. anførte flere slike 
eksempler paa periodisk adspredthet, der altsaa skulde ha den grund, 
at det er de periodisk bestemte erindringer, som pludselig dukker 
op og forstyrrer den tankerække, man. netop er inde i. Vil man 
f. eks. være oplagt til at høre musik, saa maa man undgaa at 
vælge en tid, der falder ind i en viss periodes utløp, f. eks. 2 x 23, 
resp. 2 x 18 timer efter en tidligere koncert, for at ikke de even¬ 
tuelt opdukkende rerniniscenser skal virke forstyrrende. Vil man der¬ 
imot indprente sig noget, som skal læres, saa bør man la stoffet ligge 
efter den første gjennemlæsning (eller studium) i 23 resp. 28 dager 
(eller deres multiplum, efter enhvers erfaring), saa vil det læste lettere 
huskes og præge sig dypere i erindringen. Skal man holde en tale, 
bør denne memoreres et periodisk interval tidligere, for at lette repro- 
duktionen; dette fandt forf. altid at være av stor virkning for sit 
*) Se den nævnte artikkelrække av dr. Pailhas i „Journal de neurologie“, 
der ogsaa omfatter dr. Sw.’s undersøkelser. Docent dr. Ragnar Yogt peker i 
sine verker „Psykiatriens liovedtræk“ og „Samfundssygdomme“ paa betydningen 
av samme for psykiatrien. 
2 ) I tidsskriftet Psyke nr. 2, 1907 og nr. 3—4, 1909, har nærv. forf. 
nærmere redegjort for dr. Sw.’s teorier. 
