355 
oplyser amtman d Hans L i 1 i © n s k i o 1 d i sit i 1699 forfattede 
„Speculum boreale“, der opbevares i manuskrift i det norske riksarkiv. 
Først i 1694 omtales dyrkning av ribs i Norge i literaturen. 
Christian Gartner anbefaler nemlig i sin havebok at plante 
hvite og røde ribs samt stikkelsbær og solbær langs gangene i haven ; 
sammesteds anbefaler han at formere disse buske ved stiklinger. Av 
det 18de aarhundredes topografiske liter atur kan det sees, at ribsavl 
nu var blit almindelig i store deler av landet. 
De foreliggende sparsomme historiske oplysninger gir som det vil 
sees ikke tilstrækkelige holdepunkter til at anta, at ribsens dyrkning 
i Norge er saa gammel, at den derfra i det 15de og 16de aarhundrede 
kan ha utbredt sig til Mellemeuropa. Som ovenfor anført stemmer 
hermed godt de av Hedlund ad botanisk vei vundne resultater. 
At ribsdyrkningen i Norge kan være ikke ubetydelig ældre, end de 
historiske data angir, tør dog — som let'vil indsees — ikke benegtes. 
Kometer i 1910. 
Av I. Fr. S. 
Den av Daniel i Princeton 6te desember 1909 opdagéde periodiske 
komet blev sidste gang set i Algier 15de mars 1910. Wolf i Heidel¬ 
berg fik det sidste fotografi av den 11te april, men lian maatlé ogsaa 
eksponere en hel time for at faa kometen frem paa sin plate. 12té 
mai søkte han fotografisk efter kometen, men trods en ekspositionstid 
av P/g time var kometen ikke at finde. En nøiere undersøkelse av 
dens bane har ikke forandret stort ved den omløpstid man fandt straks 
efter at den var opdaget. Den meste tid kometen kunde sees viste 
den sig som en svak diffus taakemasse. 
Halleys komet som i 1910 passerte sit perihel, og som mere end 
nogen anden periodisk komet har fængslet det store publikum, forbe¬ 
holder jeg mig at komme tilbake til i en speciel artikel. Denne mæg- 
tige komet som, da den straalte som bedst*, hadde en hale efter sig av 
henimot 150° længde, fjernet sig rask fra solen, efter at den hadde den 
19de mai om morgenen gaat næsten centralt over solskiven, og avtok 
