361 
Til luftskibsfarteirø forhistorie. 
Av grev Carl Klinckowstroem, Miinclien. 
Som bekjendt har vi i den moderne luftskibsfart to strengt ad¬ 
skilte retninger, der ad forskjellig vei søker at løse flyveproblemet.: 
aérostatiken og aérodynamiken. Den første betjener sig 
til opstigning i luften av balioner, fyldt med gas, saaledes at hele far- 
tøiet er lettere end luften. Aérodynamiken søker i overveiende grad, 
i tilslutning til fugleflugtens principper, at naa dette maal med ma¬ 
skiner, der er tyngre end luften. 
Vil man kun la den faktiske opstigning fra jordoverflaten over 
utgangspunktet gjælde, saa begynder aerostatikens exakte historie i 
aaret 1782, mongolfierens fødselsaar, mens aérodynamiken i høiden 
vilde kunne se tilbake paa, et tidsrum av faa aartier. Imidlertid 
træffer vi i menneskehetens historie begripeligvis allerede i den graa 
oldtid talrike forsøk paa at løse problemet, hvilke ikke altid kan 
kaldes absurde, og det lønner sig umaken at følge de ideer der har 
dannet sig i forgangne aarhundreders sindrige hoder om „luftskibs- 
fartkunsten a . I disse gamle beretninger og tanker lar ogsaa allerede 
hine to principper i nutiden der er almindelig kjendt under slagordene 
„lettere end luften“ og „tyngre end luften“, sig temmelig skarpt ad- 
skille, om end først Lan a bevisst gjorde denne forskjel. 
Den ældste etterretning om en a,v menneskehaand konstruert ma- 
skine, der har kunnet hæve sig i luften, er den berømte due, som blev 
opfundet av pythagoreeren A r c h y t a s, der levet i Tarent i 4de aar- 
hundrede før Kr. LI vad der gav duen opdrift, om den er at registrere 
som automat eller ballon, kan ikke mere fastslaaes med bestemthet. 
Mange av middelalderens og den begyndende nyere tids lærde har 
brutt sine hjerner med „auraen“, som Aulus Ge 11 i u s anfører som 
causa movens. Endnu mere sagnmæssig klinger beretningen om en 
ballonopstigning i Kina,, som skal ha fundet sted der i aaret 1306 til 
ære for keiser F o-Kie n. A. de B ast (1852) angir at ha set et brev 
fra missionæren Pater V a s s o n, datert 5te septbr. 1694, der paa sin 
side appellerer til autentiske kinesiske aktstykker. Feldhaus me¬ 
ner at det har handlet om en flyvedrage. Muligens har han ret. 
Derimot finder vi allerede hos Albertus de Saxonia (G. C. 
Scotus), en fysiker der levet omkring 1350, ideer der i det væsentlige 
kommer aerostatikens principper nær. Han mener at da ilden og 
Naturen 1911. 
24 
