362 
seteren er tyndere og lettere end luften, saa maatte kar der er fyldt 
dermed, svømme paa atmosfæren som skibe paa våndet. Paa grund 
av dette har abbed Franz Uebe llacker endog (1784) latt 
sig det være magtpaaliggende at opstille Albertus som ballonens egent¬ 
lige opdager. Men vi finder lignende tanker allerede hos Roger 
Bacon (f 1294), og senere hos Fr. de Mendoza (1619), hos 
John Wilkins (1638 og 1648), Joseph Gr al i en der paa denne 
idé har opbygget et fuldstændig fantastisk pro jekt som „Amusement 
physique“ (1755), og andre. Om end dette var temmelig ubestemte 
idéer, saa viste middelalderens fyrverkerier at de ogsaa, forstod at 
omsætte dem i praksis. Der findes faktisk i gamle haandskrevne bø¬ 
ker, for det meste stammende fra det 15de aarhundrede, en række teg¬ 
ninger av krigsteknikere og fyrverkere der ikke mer lar nogen tvil 
tilbake om, at varmluftdragen var længst forgangne aarhundreders 
ingeniører velbekjendt. Det er historikeren Fr. M. F 1 e 1 d h a u s’ for¬ 
tjeneste atter at ha bragt disse længst forglemte skatter frem i da¬ 
gens lys 1 ). 
Ogsaa Lauretus Laurus’ (omkr. 1650) tanke som C a s p a r 
Schott meddeler os, at eggeskal som blev fyldt med dugg og lagt 
i solen paa grund av duggens fordampning maatte stige op i luften, 
maa her omtales. Paa denne maafce, d. v. s. med fioler fyldt med dugg, 
fuldførte, som bekjendt, ogsaa Cyr ano de Bergerac sin reise til 
maanen (1656). 
x ) „Illustr. aeronaut Mitteillungen“, 1906, s. 113, 1907, s. 53. 
