364 
holder motsigelser med hensyn til opstigningsstedet. De i Coimbra 
opbevarte dokumenter over hele spørsmaalet gir, som selv C a r v a 1 li o 
tilstaar, ingen tilfredsstillende oplysning om det av Gusmao benyttede 
apparats utseende og virkemaate. 
I aaret 1783 traadte da brødrene Montgolfier frem for offent¬ 
ligheten med sin epokegjørende opfmdelse av varmluftballonen, og 
endnu samme aar fyldte fysikeren C h a r les i Paris en ballon med 
vandstofgas, Jan Pieter Minckelaers i Holland en med lys- 
gas. Allerede 1784 blev spørsmaalet- om den v i 1 k a ar 1 i g e sty¬ 
ring aktuelt. Av de utallige forslag som dengang blev gjort, har vel 
kun to positivt værd: løitnant Meusnier og fysikeren Chr. 
Gr o 111. Kratzenstein som paa den tid underviste i Kjøbenhavn, 
opstillet i sine skrifter, uavhængig av hinanden, paa en likefrem genial 
maate de principper som i vor tid har ført til maalet, men som den¬ 
gang ikke lot sig utføre paa grund av de tekniske hjælpemidlers util- 
gjængelighet. 
Vi kommer nu til aérodynamikens ikke mindre rikholdige 
forhistorie. Før jeg mere utførlig omtaler gamle fiyveteknikeres 
pro jekter, vilde jeg gjerne i al korthet opregne de vigtigste av de 
overhodet kjendte flyveforsøk, der i aarhundredernes løp er foretat av 
vovehalser med paaspændte vinger ut fra ophøiede steder. Naturligvis 
kom det derved bare til korte glideflyvninger, der i gunstigste „fald“ 
endte med arm- eller ben-brudd, men ofte med døden. Den første 
av disse flyvefantaster var Simon M a g u s, der optraadte i R,om 
paa N ero’s tid. Omkring 875 gjorde den vise araber Abu l’Q u a- 
sim Abbas ben Firnas et saadant forsøk. 1060 forulykket paa 
denne maate en benediktiner O 1 i v i e r ved sit kloster Malmestury, i 
aaret 1161 en saracener i Konstantinopel for den byzantiske keiser 
Manuel I Komnenos’ øine. I aaret 1490 fløi en gammel kantor ved 
navn Sen i cio i Niirnberg, i aaret 1507 abbed John Damian i 
England, 1550 en urmaker ved navn Bolori i Troyes, henimot slut¬ 
ningen av det 15de aarhundrede G i o v. Battista D a n t e fra 
Perugia ved Trasimener sjøen, 1666 skomaker Sal om on Idler i 
Augsburg der stolte paa Flayder’s angivelser, 1673 Ber no in i 
Frankfurt a/M., 1678 laasesmed B es ni er i Sablé i Frankrike med 
to vinger paa armene og to paa benene, 1695 fysikeren J. C. Pa¬ 
so h i u s i Kiel der efter et praktisk forsøk indskrænket sig til at 
skrive om fiyveproblemei, under Ludvig XIV’s regjering linedanseren 
