396 
ledning, saa vil gassen strømme fra det rnm hvor trykket er størst, 
til det rum hvor trykket er mindst, og denne strømning vil vedvare, 
saalænge der er nogen forskjel mellem trykkene. Likevegt indtræder 
ikke, før trykket er blit ens i begge rum. Saaledes er det, naar 
trykket er forholdsvis stort. Ganske anderledes stiller saken sig, hvis 
temperaturen er forskjellig, og hvis trykket i de to rum er meget litet, 
eller luften saa fortyndet at tversnittet av kanalen mellem rummene 
er mange ganger mindre end molekylernes midlere veilængde. Betin¬ 
gelsen for likevegt er aabenbart at der passerer like mange molekyler 
fra det varme rum til det kolde som omvendt. La os tænke os, at 
trykket var ens i de to rum, og at de saa sættes i forbindelse ved at 
kanalen aapn.es. I det varme rum bevæger molekylene sig med 
større fart end i det kolde, men da trykket skal være ens, saa er til 
gjengjæld luften i tilsvarende grad saa fortyndet, at det an tal mole¬ 
kyler som pr. sekund flyver fra det varme til det kolde rum, er mindre 
end omvendt. Der flyver altsaa flere molekyler fra det kolde rum ind 
i det varme end omvendt'. Til trods for at trykket er ens i de to 
rum vil altsaa luft strømme fra det ene ind i det andet, hvor følgelig 
trykket vil stige. Hvis der f. eks. i det ene rum hersket en temperatur 
av 900° C. og i det andet en temperatur av 20° C., vil først likevegt 
indtræde naar trykket i det varme rum er blit dobbelt saa stort som i 
det kolde. Betingelsen for at dette er mulig, er da at den forbindende 
kanal er særdeles trang. 
M. Knudsen har ogsaa konstatert rigtigheten herav ved eksperi¬ 
menter. Han sammenloddet 20 glasrør i række, hvert andet rør var 
særdeles smalt og hvert andet vidt. Saa opvarmet han hvert andet 
lodsted til ca. 500° C. Virkningerne vil da adderes sammen, og han 
fandt, at skjønt man her hadde en sammenhængende aapen rørledning, 
saa var trykket ved den ene ende omtrent 10' ganger saa stort som ved 
den anden. 'Resultatet er noksaa forbløffende; men betingelsen for 
at det skal kunne ske, er at kanalen som nævnt maa være særdeles 
trang og luften fortyndet, saa fortyndet at man likesom ikke har 
nogen sammenhængende luftmasse i kanalen, men kun endel omkring- 
flyvemde molekyler. Blir luften derimot saa tæt at man kan si, at 
luften likesom danner en kompakt masse i røret, saa har man den 
almindelige likevegtsbetingelse, at luftmassen i røret er i ro, naar 
trykket fra begge sider er like stort. 
Det lille apparat, radiometret, der nærmest er et leketøi, kan 
ogsaa forklares ved hjælp av disse merkelige egenskaper ved gasarter 
