399 
fra Java til Europa. I midten av det- 17de aarhundrede forsøkte en 
hollandsk kjøbmand med heldigt resultat at dyrke ananas i sin have 
ved Løy den. I de nordligere tempererte lande maa den dyrkes i 
drivkasser eller i dertil indrettede, lave drivhus, hvor man maa sørge 
for tilstrækkelig luftfugtighet og en passende temperatur. Den dyr¬ 
kes endnu paa mange steder i Europa, især i Frankrike og T'yskland, 
ja endog i Danmark, f. eks. i slotshaven ved Rosenborg og paa flere 
a-v de store, danske herregaa-rder. De unge stiklinger vil ha en om¬ 
hyggelig pasning, hyppig omplant-ning og rikelig gjødning, og efter- 
hvert som forsendelsen fra troperne i vore dage blir lettere og bil¬ 
ligere', idet hurtiggaaende dampbaater besørger transporten, gaar dyrk¬ 
ningen i de nordlige lande mere og mere tilbake, ogsaa, fordi aromaen 
i de i troperne modnede frugter er sterkere og finere end i de euro- 
pæiske, endda de til eksport fra troperne bestemte frugter plukkes 
litt før de er modne, da de modne ananas ikke beholder sin velsmak 
mere end nogen faa dage. Av de fra Bahamaøerne og Vestindie-n til 
New-York indførte frugter raadner omkring 20 °/ 0 paa veien. 
Formeringen paa plantagerne foregaar ved stiklinger. Fra. rot¬ 
stokken vokser de nye overjordiske stængler op, og disse overtager mo- 
derstængelens rolle naar den dør ut. Men de nye skud blir ogsaa 
utplantet for sig. Dette gjøres bédst i begyndelsen av regntiden, og 
naa-r stiklingen er 2 aar gammel, bærer den frugt. 
Frugten er utsat for forskjellige sygdommer. Ofte angripes den 
av sop og skjokllus som ødelægger frugten, især i tropernes tørre 
aarstid. Ofte avsætter der sig gummi i frugtene, eller disse utvikler 
sig til en unaturlig størrelse, og blir da mindre gode. I tropelandenes 
tørre maaneder blir frugten mindre saftig. Men saftig maa den være, 
hvis den skal være god. Det er især paa grund av sin aromatiske 
saft som er sa-a forfriskende, at ananas er en saa høit skattet frugt. 
Den ansees vel av de fleste mennesker for at være den mest velsma¬ 
kende frugt- paa vor klode. Men den har jo ogsaa — som saa meget 
andet her paa jorden — sin skyggeside. Den er igrunden ingen sund 
frugt. Den angriper tænderne og tandkjøttet, maven og nyrene. 
Ananasfrugten er sterkt sukkerholdig. Man bruker derfor ogsaa 
at la den utpressede saft gjære, og lager derav ananasvin, ananas- 
punch og ananasis. I Frankrike brukes saften til fremstilling a-v 
nanajalikør. Frugtens brasilianske navn er nanas. 
Av de mange ananassorter som kommer til Europa, er Guaya- 
q u i 1 den aller fineste. Dernæst kommer Sugarloaf med kule 
