61 
Luften blev presset sammen. Ad denne Vej kunde man 
paa naturlig Maade forklare Mariottes Lov. Vilde man end- 
videre antage, at de frastødende Kræfter afhang af Tempera¬ 
turen paa en bestemt Maade, kunde man ogsaa gennem 
disse Antagelser komme til en naturlig Forklaring af Gay- 
Lussaes Lov. 
Ved en saadan Forklaring som den her antydede, hvor 
hvilende Luftdele antages at frastøde hinanden, støder man 
dog paa Vanskeligheder. Indespærres saaledes Luftarten Brint 
(Vandstof) i en Beholder med porøse Vægge, vil der gaa Brint 
ud gennem Porerne og samtidig gaa Luft ind i Beholderen fra 
den omgivende Atmosfære, hvad der vanskelig lader sig bringe 
i Samklang med Forestillingen om hvilende Luftdele. Lige- 
ledes vil det være vanskeligt at forstaa, hvorfor Luft, der 
sammenpresses, kan blive varm ved Sammenpresningen, naar 
man forudsætter, at det, som sker, kun er det, at Luftdelene 
bringes nærmere til hinanden. 
Hvorledes skal vi da forestille os, at Luftens Smaadele 
virker paa hinanden? 
Allerede i 1738 fremsatte Daniel Bernoulli den 
Tanke, at Luften bestaar af Smaadele, der er i uophørlig Be- 
vægelse imellem hinanden ligesom Myggene i en Myggesværm, 
og det er denne Maade at opfatte Forholdet paa, som efter- 
haanden har vundet Hævd. Hvad Bernoulli havde fremsat, 
gik dog i Glemme og fik først atter aktuel Interesse, da 
Cl aus i us i 1857 offentliggjorde sine Arbejder over den 
kinetiske Luftteori. Nu til Dags har disse Forestillinger om 
Luftarternes Natur paa den smukkeste Maade kunnet benyttes 
ved Forklaring af en Mængde Forhold: Mariottes og Gav- 
Lussacs Love, Luftarternes Strømning gennem snævre Aab- 
ninger og snævre Rør, Opvarmningen ved Sammentrykning, 
Varmeledning, Gnidningen mellem Luftlagene ved Strømning 
gennem Rør, forskjellige Forhold vedrørende elektriske Ud- 
ladninger i Luften, Røntgenstraaler, Udstraaling fra Radium og 
andre radioaktive Stoffer og meget mere. 
Lad os da se lidt nærmere paa de Forestillinger, man i 
Følge den kinetiske Luftteori maa gøre sig om Luftdelenes 
eller, som de kaldes, Luftmolekylernes Bevægelse. 
