67 
til Dels vil ophæve hinandeii, og kun det Stykke, som de 
trænger ind i Legemet i en Retning vinkelret paa A 0 A, vil 
være afgørende for deres Tryk i Retningen vinkelret paa A 0 A, 
medens Trækkene i Retninger parallele med A 0 A vil op~ 
hæve hinanden. 
Traf alle Molekylerne, der gaar gennem Fladen ved 0, vin¬ 
kelret paa Fladen A 0 A med Hastigheten c, vilde de udøve 
Trykket V* N c. m c paa den. Lader vi Linien' 0 P n betegne 
Hastigheden c, og tænkes Molekylstødene jævnt fordelt over 
Fladen A 0 A, kan dette Tryk geometrisk fremstilles ved 
Cylinderen A A B B, og paa lignende Maade kan det virkelige 
Tryk i lodret Retning fremstilles ved Halvkuglen A P n A. 
Forholdet mellem Halvkuglens og Cyliiidrens Voluminer er 
f 7T a3 | . 
hvorfor man faar, at Molekylernes virkelige Tryk mod Lege¬ 
met i lodret Retning bliver } • { • N c • m c = \ • -J- N m c 2 . 
Denne Beregning er foretaget under Forudsætning af, at 
Molekylerne optages i Legemet, idet de mister deres Hastig- 
hed. Antages det, at de kastes tilbage i alle Retninger med 
samme Hastighed, hvormed de kom ind, vil Trykket blive 
dobbelt saa stort. Kaldes som tidligere Molekylernes Tryk 
paa 1 cm. 2 af Luftens Begrænsningsflade for p, har man altsaa 
p — l N m c 2 
De to Formler, som vi s a a 1 e d e s har udledt:: 
Formlen for Stødtallet 
S = i N c 
og Formlen for Trykket, 
p = N m c 2 
danner Grundlaget for de Betragtninger, s o m 
man kan anstille over Luftarternes Natur u d 
fra den kinetiske Luftteori, idet S som nævnt 
betyder Antallet a f Molekylstød mod 1 c m. 2 a f 
denBeholder, i hvilken Luften er indespærret, 
N Antallet af Molekyler i 1 c m. 3 , c Hastigheden 
af et Luftmolekyle angivet i cin/sec, p Tryk- 
