Hastiglieders Kvadrat. Denne Størrelse J c 2 , Middeltallet 
af alle de forekommende Hastigheder ~c og den hyppigst fore¬ 
kommende Hastighed a er dog ikke meget forskellige grundet 
paa den Omstændighed, at de fleste Molekyler har Hastig¬ 
heder, der kun er lidt forskellige fra den hyppigst forekom¬ 
mende Hastighed. Eksempelvis har man for Ilt (Surstof) 
1 c* = 46 100 cm -, c 42 500 ^ og u =x= 37 700 ^ 
' sec. sec. ° sec. 
Naar vi i Overensstemmelse med den foregaaende Ud- 
vikling tænker os en Luftmængde bestaaende af Molekyler, der 
svirrer rundt mellem hinanden og ofte støder mod hinanden, 
melder der sig straks en Række Spørgsmaal: Hvor store er 
disse Molekyler? Hvormange af dem findes der i et vist 
Rumfang Luft? Hvor langt bevæger de sig frit uden at støde 
mod hinanden? o. fl. 
Eet af disse Spørgsmaal har man kunnet besvare over¬ 
raskende nøjagtigt, nemlig hvormange Luftmolekyler der findes 
f. Eks, i 1 cm. 3 ved 0° og 760 mm. Tryk. Svaret er, at dette 
Antal N 0 o, 760 m m er ens for alle Luftarter, og man har 
N 0 «, 760 m/m = 27 050 000 000 000 000 000 Molekyler 
Et saa stort Tal er det vanskeligt at danne sig et Begreb 
om, og til Sammenligning kan derfor anføres, at naar man 
sætter et almindeligt Sandkorns Størrelse til 1 mm. 3 , vil der 
paa det nærmeste være lige saa mange Molekyler i 1 cm/ 
Luft ved almindeligt Tryk og Temperatur, som der er Sand¬ 
korn i den Mængde Sand, der kan være i en Kasse, som er 
3 Kilometer paa hver Led. 
At alle Luftarter ved samme Tryk og Temperatur inde- 
holder lige mange Molekyler i lige store Rumfang er en 
gammel kendt Sætning fra Kemien, der oprindelig er fremsat 
som Hypothese af den italienske Fysiker Amadeo A v o g a~ 
dro i 1811 og begrundet med, at Luftarterne, naar de for¬ 
binder sig med hinanden, altid forbinder sig i simple Rum- 
fangsforhold, men det har været den nyeste Tid forbeholdt at 
fmde ud af, hvor stort et Antal Molekyler, der findes i Rum- 
fangsenheden. 
