73 
Det første Forsøg i denne Retning blev gjort af den 
esterigske Fysiker Lo sch midt i 1865, og efter ham be- 
nævnes det foran anførte Tal No», 760 m m ofte Loschmidts Tal. 
Han gik ud fra, at Rumfanget af selve Molekyleme i en Luft¬ 
masse var lig det Ru mf ang Yædske, man faar, naar Luft¬ 
massen fortættes, og benyttede desuden den Sammenhæng 
mellem Molekylernes Antal, deres Størrelse og det Stykke Yej, 
de bevæger sig frit uden Sammenstød, som man dels kali finde 
ud fra selve den kinetiske Luftteori, dels ved at anvende denne 
Teori paa Luftarternes Strømning gennem snævre Rør. 
I den nyeste Tid har man fundet langt mere direkte 
Metoder, ved Hjælp af hvilke man kan bestemme Loschmidts 
Tal, og vel at mærke giver disse Metoder, der bygger paa vidt 
forskellige Forudsætninger, Resultater, der viser god Overens¬ 
stemmelse. Her skal kun omtales, hvorledes man ved Hjælp 
af Radium er i Stand til at bestemme Loschmidts Tal for 
Helium. 
Som bekendt udsender Radium 3 forskellige Slags Straaler, 
«-Straaler, ^-Straaler og j/-Straaler. Af disse har vi her at 
gjøre med «-Straalerne, der har vist sig at være positivt elek¬ 
trisk ladede Partikler, som bliver til Heliumatomer, naar de 
mister deres Ladning. Udstraalingen af «-Partiklerne kan blandt 
andet iagttages ved, at man lader dem træffe en Skærm med 
Zinksulfid, og ad denne Yej er man i Stand til at tælle, hvor¬ 
mange Partikler der i en vis Tid kommer fra Radiummet. 
Da man endvidere ogsaa er i Stand til at bestemme den ud- 
viklede Mængde Helium, vil det forstaas, at man ad denne 
Vej direkte kan beregne, hvormange Atomer Helium, eller, 
hvad der i dette Tilfælde er det samme, hvormange Molekyler 
Helium, der findes i 1 cm. 3 . Undersøgelser af denne Art er 
særlig foretaget af den engelske Fysiker Rutherford. 
Medens Antallet af Molekyler i 1 cm. 3 kan bestemmes 
med overmaade stor Sikkerhed, er det langt vanskeligere at 
bestemme selve Molekylernes Størrelse og det Vej stykke, de 
i Middelværdi bevæger sig, uden at støde sammen. Granden 
hertil er blandt andet den, at vi kun kender lidt til selve Mole¬ 
kylernes Natur. Opfatter man dem som Kugler, kan man 
ud fra Forsøg over Luftarternes Varmeledning, Diffusion og 
Gnidning beregne Kuglernes Radius og Middelvejlængden 
