Vioooo Millimeter, før det støder mod et andet Molekyle eller 
mod Beholderens Væg. Ved de hyppige Stød, der beløber sig 
til ca. 5000 Millioner i Sekundet afbøjes Banen saaledes, at 
den halve Kilometer, som Molekylet bevæger sig i Sekundet, 
tilbagelægges i en forvirret Zigzaglinie, og som Følge deraf vil 
Molekylet i Løbet af eet Sekund kun komme ca. 1 / 50 Millimeter 
bort fra det Sted, hvor det var ved Sekundets Begyndelse. 
Denne sidste Omstændighed giver Forklaringen paa, at Røg- 
partikler, der holder sig svævende i Luften, kun langsomt 
flytter sig fra Sted til Sted trods det, at de paavirkes åf Luftens 
Molekyler med de uhyre store Hastigheder. 
Af enhver vel underbygget Teori maa man vente, at den 
ikke alene kan forklare de Fænomener, paa Grundlag af 
i i 
hvilke den er opstillet, men at den ogsaa kan føre til nye Re¬ 
sultater. Dette har ogsaa vist sig at være Tilfældet med den 
kinetiske Luftteori, og herpaa skal nævnes et Par Eksempler. 
Lad os antage, at vi har en Glasbeholder, der bestaar af 
to Kolber, som er forbundet med hinanden ved et snævert 
Glasrør (Fig. 4). I Glasbeholderen antages der at være saa 
megen Luft, at Trykket paa det nærmeste er 1 Atmosfære. Er 
nu Temperaturen i Beholderen ens overalt, vil Trykket i Følge 
Mariottes og Gay-Lussacs Love ogsaa være det. Ud fra den 
kinetiske Luftteori forklares dette ved, at Antallet af Mole¬ 
kyler i en Kubikcentimeter samt Middeltallet af Kvadraterne 
af Molekylernes Hastigheder er ens overalt. Trykket p, som 
med de tidligere brugte Betegnelser kan skrives p = % N. 
m. 7 2 vil da ogsaa være ens overalt. 
Opvarmes den ene Kolbe, medens den anden holdes ved 
sin oprindelige Temperatur, vil Trykket stige i Beholderen, 
