84 
Elektroner. Man antager saaledes for Helium 2, for Kvælstof 
7, for Ilt 8 o. s. v. I de Atomer, hvor der findes mange 
Elektroner, maa de antages at være samlede i een eller flere 
Ringe. Antallet af Elektroner i den yderste Ring giver da et 
Udtryk for Stoffets kemiske Egenskaber, medens Elektronerne 
i de indre Ringe er bundet saa fast til Kerncn, at de vanskeligt 
lader sig paavirke. 
Det er paa Grnndlag af en Række forskellige Fænomener, 
at man er naaet til de her meddelte Anskuelser om Atomernes 
Bygning, og særlig har som nævnt Studiet af de radioaktive 
Stoffer spillet en stor Rolle ved disse Undersøgelser, men det 
^/ilde føre for vidt at komme nærmere ind paa Enkeltheder 
herom. Kun skal det nævnes, at den Omstændighed, at Elek¬ 
tronerne holdes i deres Ligevægtsstillinger af tiltrækkende og 
frastødende Kræfter har til Følge, at de kan bringes til at 
svinge omkring deres Ligevægtsstillinger, naar de paa pas¬ 
sende Maade faar en Impuls af elektrisk eller mekanisk Art. 
Det er saadanne Svingninger af Elektronerne i den yderste 
Kreds af Atomet, vi opfatter som Lys, medens de fastere 
bundne Elektroner i den inderste Kreds eller de indre Kredse 
ved passende Paavirkning giver Røntgenstraaler eller dermed 
beslægtede Straaler med langt kortere Svingningstid end Lys- 
straalerne. 
Hvad der her har kunnet meddeles i denne korte Oversigt 
over Luftarternes Natur kan kun i ringe Grad give et Udtryk 
for den vidunderlige Verden, som de sidste Aars Undersøgelser 
har ladet os se ind i. Muligvis vil man dog have faaet et 
Indtryk af, hvorledes det ofte ad lange og møjsommelige Veje 
er lykkedes ud fra forholdsvis simple Forudsætninger at over¬ 
skue en Samling fysiske Fænomener, som for den umiddelbare 
Betragtning intet have med hinanden at gøre. Denne For- 
staaelse af Naturen bærer sikkert før eller siden sin Frugt 
i et forøget Herredømme over Naturen. Maatte da dette Herre¬ 
dømme blive til Menneskeslægtens Lykke. 
