148 
følgelig ikke mindst kunne komme geografien tilgode, hvis den 
da kan undgaa at bli helt opslukt — som det f. eks. gik hint 
lille, meget lovende Fønikien, da det nød æren (?), ialfald i 
visse maater fordelen av at indlemmes i det store perserrike ! 
Men først den omstændighet at faget er blit egen universi- 
tetsdisciplin efterhvert ved snart sagt alle universiteter, og 
der saaledes virker og utdannes flere og flere »rene« geografer, 
de være nu utgaat fra den ene eller den anden forskole, har 
ført til at geografien bestræber sig for at være sig selv. Og at 
den skal yde aandslødig indsats i videnskap og kultur, er i høi 
grad avhængig av at den utfolder sig efter sin egen natur. 
Hvad er geografi? 
Efter navnene at dømme skulde geografi være jordskil- 
dring, geologi jordtolkning. Den forskjel, som saaledes skulde 
kunne utlede^ av de to navnes etymologi, er imidlertid for- 
længst utvisket, om den overhodet nogensinde har eksistert. 
Idetheletat er videnskapenes navn, av hvilke enkelte oprindelig 
har været mere eller mindre træffende betegnelser for de re¬ 
spektive fags specielle opgaver, efterhvert blit rene symboler, 
som f. eks. filologi, filosofi, fysik, hvis mening og indhold maa 
utfindes av den historiske utvikling og av den videnskabelige, 
mere eller mindre almindelig godkjendte praksis. Og i de 
fleste videnskaper, om ikke i alle, saaledes ihvertfald i geo¬ 
grafi og i geologi, er beskrivelse og tolkning to like uundvær- 
lige sider av det videnskabelige arbeide. 
Efter den definition av forskjellen mellem geologi og geo¬ 
grafi som f. eks. Bjørlykke gir i »Indledningen« til sin 
»Geologi eller læren om jorden«, blir forskjellen nærmest en 
tidsforskjel. Geologien behandler jordens fortid, idet den 
gaar ut fra dens nutid, som er gjenstand for geografien. Til 
geografien hører jo imidlertid ogsaa den saakaldte »Historiske 
geografi« som skildrer den geografiske situation saaledes som 
den var paa et givet historisk tidligere tidspunkt, saaledes 
indeholder f. eks. Krets chmers »Historishe Geographie 
von Mitteleuropa« avsnit som : Politische Geographie von Mit- 
teleuropa im Altertum, um das Jahr 1000 o.s.v., Kulturgeo- 
graphie um das Jahr 1770 o.s.v. Skulde det kronologiske mo- 
