154 
læggende videnskabelig geografiske analyse ser derfor bort 
fra de ofte rent vilkaarlige, sommesteder (Amerika, Australien) 
rent astronomisk-matematiske, men mot enhver anden natur¬ 
lighet stridende administrative grænser. 1 ) 
(Fortsættes). 
Bokanmeldelse. 
De nyere norske floraer. 
Kundskapen om planterne og interessen for landets flora 
er altfor litet utbredt i Norge. Vi staar paa dette omraade langt 
tilbake, ikke bare for svenskerne, som like fra L i n n é’s dager 
har interessert sig saa levende for studiet av planteverdenen, 
men ogsaa for andre av vore nabofolk, f. eks. danskerne og 
tyskerne. 
Dette er stor skade. Det er ikke mange lande, hvor folk 
flest færdes saa meget ute i naturen som her i Norge. Norge 
har ogsaa en usedvanlig avvekslende og interessant plantevekst. 
Naturforholdene i vort land veksler saa meget fra trakt til trakt, 
at vi inden landets grænser har repræsentert de forskjelligste 
vegetationstyper fra arktisk tundra til mellemeuropæisk løv- 
skogsvegetation. Ved at studere planterne skaffer man sig 
selv glæde og utvider sit syn paa lovmæssigheten i naturen, 
samtidig som man kan bidra til at øke kundskapen om landets 
natur. Norges flora er nemlig endnu ganske utilstrækkelig 
kjendt, og de faa botanikere av fag kan umulig række at under¬ 
søke hver trakt; ofte kan floraen være meget forskjellig selv i 
ganske nær liggende trakter. Der gaar ikke mange aar uten at 
der i Norge opdages planter, som er helt nye for landets flora. 
*) Noget for ubetinget pessimistisk uttrykker Helland sig 
om dette forhold for geologiens vedkommende, naar han i »Jarlsberg 
og Larviks amt« I, s. 52 skriver : »De geologiske grænser er selv¬ 
følgelig (!?) forskjellige fra grænserne mellem amterne«. 
