176 
straaler spredt ut i magnetisk øst vest betydelig længer end i 
magnetisk nord syd. Vi faar med andre ord et nordlysdraperi. 
Fænomenet kan forfølges matematisk som jeg har gjort det 
i min avhandling fra 1907. Paa tabellen betegner e den syns- 
Dimensionerne av et teoretisk nordlysdraperi. 
6 
Tykkelse nord—syd 
Længde øst—vest 
1". 
15 meter 
20 000 meter 
10".... 
26 — 
65 000 — 
r. 
46 — 
160 000 — 
3'...... 
72 — 
275 000 — 
vinkel hvorunder straalebundtens tversnit i solavstand sees 
fra jorden og som De ser faar vi teoretisk frem nordlys- 
draperierne over 1000 gange længere end de er tykke, i god 
overensstemmelse med observationeme. 
Denne viftespredning av straalebundteme fra solen er et 
meget karakteristisk fænomen; lignende indtrær for uendelig 
mange andre baneformer end de vi hittil har rukket at beregne. 
Saadanne nordlysdraperier varer kun ganske kort, et par 
minutter; dette er i overensstemmelse med, at de for vifte¬ 
spredning gunstige stillinger av solen i forhold til jordens mag¬ 
netiske akse hurtig passeres, da demie akse dreier sig om jor¬ 
dens rotationsakse ved den daglige omdreining. 
Et andet merkelig fænomen, at man kan ha en række dra¬ 
perier samtidig, det ene bak det andet, kan ogsaa forklares ved 
eorpuscularteorien. Et saadant tilfælde sees paa Fig. 15, 
som er et fotografi fra ekspeditionen 1910. Fænomenet kan 
enten tænkes at skyldes straalebundter av forskjellig ladning 
og hastighet spredt til et »spektrum« av jordmagnetismen, eller 
det kan skyldes straalebundter som har passert meget forskjel¬ 
lige veier før de slog ned som draperier. 
Vi skal ikke gaa mere ind paa anvendelserne av den mate¬ 
matiske analyse paa nordlysfænomenerne, men skal nu gaa 
iver til nogen av de vanskeligheter som teorien frembyr og 
som det vil bli fremtidens opgave at løse. 
