195 
storinagtskongresses lænestols- og lineal-avgjørelser. Tvertom 
vil geografien søke at oparbeide sig en slik anseelse, at den dag 
skal komme, da den tages paa raad, naar riks- og distrikts- 
grænser fastsættes. 
Og saa var det om at gjøre at den kunde oparbeide sig en 
lignende anseelse blandt videnskaperne. Et skridt i denne 
retning er at den overhodet anerkjendes som videnskap, som 
et eget videnskapsomraade. Det er til det ikke nok at præstere 
definitioner, der spørres efter frugter. For os som arbeider i 
geografi ligger der aapen en verden for vor forskning, til vor 
— og som vi haaper — til vore elevers aandelige berikelse. 
Vi maa tilstræbe at det en dag merkes at den geografiske ver- 
densbefaring stiller »verden« i et nyt eller ialiald sandere lys, 
og at det saaledes viser sig vigtig for aand sut vikling og livs- 
klargjørelse, at der gives plads for, opstakes, anerkjendes og 
opretholdes et eget aandsrike geografi i videnskapernes sam¬ 
fund. At geografien tilfredsstiller det krav som stilles for at et 
kundskapsomraade danner en videnskap, at den danner eller 
har betingelser for at kunne danne en sammenhængende sær- 
præget helhet og enhet, turde tildels fremgaa av et og andet som 
er anført i det forangaaende. 
Likesaalitt som det for et fags virkelige indhold og værd 
har nogen betydning under hvilket fakultet det er henlagt — 
ofte i en fortid da navnene hadde en helt anden mening —, 
likesaalitt gjør det noget fra eller til, om det siges at det ene 
fag er en del av det andet eller det andet av det ene. I forhol¬ 
det mellem fagene i den store universitas disciplinarum, viden¬ 
skapernes forente stater, gjælder nok det samme som det efter 
Gustav av Wetterstedts ord kunde siges om unions- 
overenskomsten mellem Norge og Sverige : Nordmændene kan 
med likestor ret si at der er lagt et nyt rike under norsk scep- 
ter, som vi at Norge hylder den svenske monarks vælde. Heller 
ikke gjør det f. eks. historien til klimatologi, at det lykkes ikke 
alene at sandsynliggjøre, men endog at godtgjøre, at historiske 
begivenheter skyldes klimaændringer eller veirforandringer, 
som f. eks. naar Briickner mener at kunne paavise land- 
skapspaavirkende klimaændringer i Høiasien i tiden før de 
store folkevandringer, eller geologi til astronomi fordi om det 
— som det heter hos Neumayr-Nathorst, Jordens Hi- 
