200 
Det forbauser dr. Sopp, at ikke chlamydosporedannelsen 
er omtalt. Det hadde visselig været berettiget at omtale det 
interessante forhold under denne titel, men pladsen i et tids¬ 
skrift som »Naturen« sætter jo sterke grænser for det som 
kan tages med. 
»Basidiobolus-befrugtningen er forlængst avlivet«, skriver 
dr. Sopp. Hvilket ikke forhindrer, at den akcepteres uten reser- 
vation av saa ansete mykologer som Fischer (1912) og Guil- 
liermond (1913), samt i den sidste utgave av Strasburgers 
botanik (1917); hvis en saadan kopulation er avlivet, er det 
i hvert fald ikke » forlængst«. — Min artikel var skrevet i april 
eller mai 1917. 
Under min omtale av rustsoppenes spermogonier er Dan- 
geards navn overhodet ikke nævnt. Derimot har jeg omtalt, 
at Dangeard har paavist kjernesammensmeltningen før dan¬ 
nelsen av sporesækkene hos Pyronema. I sit arbeide av 1895 
finder Istvanffi, at »wahrscheinlicher Weise muss hier eine 
Verschmelzung stattfinden« og citerer Dangeards arbeide av 
1893 som støtte for denne opfatning. 
Hvad dr. Sopp »væsentlig har at indvende ved avhand¬ 
lingene — jeg skulde forøvrig foretrukket den mer fordrings¬ 
løse benævnelse artikelen — »er at hos de soppe hvor seksual- 
lignende organer er fundne, selv der optrær de sj eldene* 
Dette er meget beklagelig og formodentlig granden til, at man 
saa sent blev opmerksom paa forholdet. Men det kan umulig 
bebreides mig. At en ting er »sjelden«, kan neppe siges at 
forringe den interesse, som fænomenet i og for sig har krav paa. 
Som dr. Sopp fremhæver, beror uenigheten ellers mest 
paa, hvordan man opfatter begrepet »seksualitet«, han bruker 
en trangere definition, jeg en videre. Der findes neppe nogen 
grænse mellem de typisk seksuelle processer og de helt aseksu- 
elle, idet man — specielt i sopriket — kan paavise en fremad- 
skridende reduktion fra de første til de sidste. Det var mig 
i artikelen meget om at gjøre at faa dette forhold frem, derfor 
valgte jeg den videre definition. 
