201 
Åv fysikens nyere historie. 
Erobringer og problemer. 
Av justerdirektør D. Isaachsen. 
(Foredrag i Polyteknisk forening, Kristiania.) 
Fysiken har i det par sidste menneskealdre utviklet sig 
ekseinpelløst hurtig. Noget lignende kan vistnok sies om de 
fleste andre videnskaper. Men ingen av dem kan opvise op- 
dagelser, som har været i den grad overraskende, som er blit 
k i endt (ialfald av navn) saa langt utover fagfolks kreds, og 
som har grepet saa dypt ind i selve grundlaget for vor op- 
fatning av den materielle natur. De fleste av disse opdagelser 
ligger enten helt paa elektrikens omraade eller staar i nær for¬ 
bindelse med den, og det blir derfor denne gren av fysiken 
vi væsentlig kommer til at beskjæfiige os med her. 
La os ta som utgangspunkt situationen i 60-aarene i for¬ 
rige aarhundrede, umiddelbart foran hvad man kunde kalde 
det næstsidste store gjennombrudd i elektriken. Elektro- 
statiken var temmelig grundig gjennemforsket, den elek¬ 
triske strøm og dens love, dens vekselvirkning med magne¬ 
tismen kjendtes, og den elektromagnetiske induktion var op- 
daget. Yi behøver kun at nævne navne som Coulomb, 
Y o 11 a, 0 h m, 0 r s t e d, J o u 1 e, Faraday for at se, hvor 
meget der var naadd. Teorien hadde faat sit klassiske, mate¬ 
matiske grundlag ved den geniale A m p é r e ’ s arbeider. 
Det var fjernvirkningsteorien. som dominerte, d. e. man antok 
at de elektromagnetiske kræfter virket momentant og uten 
formidling av noget medium. 
Blandt de store forskere ved det tidspunkt vi her gaar ut 
fra, staar noget ensom den mand, som skulde faa en saa over¬ 
veiende indflydelse paa den videre utvikling: Faradav, 
paa en viss maate Ampere’s motsætning. Han var fuldstændig 
ikke^matematiker, teknisk, set. Hans kundskaper i mate- 
matiken var elementære, og der findes ingen matematiske 
utviklinger, knapt nok en formel, i hans arbeider. Men han 
kan vistnok uten overdrivelse betegnes som den største eks¬ 
perimenterende fysiker der har levet, »eksperimentatorernes 
fyrstec Hans mange opdagelser blev nok kjendt og hadde sin 
