209 
at betegne den slags partikler med hæderstitelen »atom«, de 
gamle grækeres udelelige og evig uforanderlige verdens- 
bygstene. Det er da heller ikke saa underlig, at atomvegten 
ikke længer ansees for at være et elements usvikelige karak- 
teristik. Det maa ansees for godtgjort, at der eksisterer ele¬ 
menter med ganske samme kemiske egenskaper, d. e. som 
ingen kernisk analyse kan adskille, men som har forskjellig 
atomvegt, saakaldte isotoper. Alt dette repræsenterer som 
man ser en ganske grundig omveltning i de kemiske grund- 
anskuelser. Det fundamentalt karakteristiske for atomet later 
til at være dets positivt ladede »kjerne«. Utenom denne 
kjerne kredser elektroner i en eller flere ringer. Atomet er 
pludselig vokset op til et helt solsystem for os. Og saa farer 
der fri elektroner omkring som kometer fra det ene til det 
andet av disse solsystemer. 
Ved spaltningen av de radioaktive stoffer foregaar der 
ganske vældige energiomsætninger. Saaledes gir 1 gram 
radium ved fuldstændig spaltning like saa meget varme som 
forbrændingen av 400 000 gram kul. Den praktiske mand 
spidser øren og spør, om en saadan energikilde skal »ligge 
unyttet hen«. Ja. Ti vi kan ikke styre og lede den, ikke 
paaskynde eller avdæmpe omformningen. Uavhængig av alle 
vore anstrængelser i den retning, uavhængig av tryk, tempe¬ 
ratur, aggregattilstand o. s. v. gaar den sin majestætiske gang 
som det græske fatum. Atomet er en verden for sig, lukket 
for os, undtagen hver gang en eksplosion eller et voldsomt 
jordskjælv gir os et litet glimt av indblik i den. 
Før vi gaar videre, skal vi ganske kortelig omtale de store 
fremskridt, der er gjort paa molekylarfysikens omraade. Vi 
kjender fra vor kemiundervisning Avogadro’s sats, at 
forskjellige gasarter i normaltilstanden indeholder like mange 
molekyler i likestore volum, f. eks. i en kubikcentimeter. 
Dette antal, Avogadro’s tal, kan bestemmes paa høist for¬ 
skjellig vis: av gasarternes viskositet (indre friktion), av de 
radioaktive processer, av lovene for lysutstraaling, endog ved 
hjælp av himmelens blaa farve. Hvis saa forskjellige veier 
fører nogenlunde til samme maal, maa vi kunne være sikre 
paa at vi opererer med realiteter, ikke med hjernespind. Det 
er ikke længe siden man vilde været svært vel tilfreds, om de 
14 
