217 
Det gjælder altsaa at frigjøre sig fra denne forvirring ved 
at søke andre veier end før. Da man maa begynde med 
en enkelt av de mange meteorologiske faktorer, kan man f eks. 
først gaa ut fra lufttemperaturen, som jo ogsaa kan 
betragtes som en god repræsentant for veirets bevægelser i 
det hele. Vi begynder da først med at undersøke de aarlige 
værdier; dog bør man ikke straks fæste sig ved den aarlige 
middeltemperatur, der jo er et konglomerat av forskjellige 
aarstider. Man bør heller ta for sig de mest utprægede vær- 
m 
K s 
/e iftrifiat 
~0 1 
iiZCA, 
0 8 
\ 
0 9 
0 190 
o 1 
CÅiAa.l 
\/ 
3)ti 
p.mp. 
l kddul 
V 
>171., H 
A 
7 GLQJxZjB}. 
' / 
V 
6 c 
~ 
j-- 
L 5 . W” 
7 
~rX 
A 
*= 
3-- 
\J 
V 
'VA 
-A/ 
x/ ^ 
2j 
W 
XH 
Mr 
vV 
AV 
Fig. 1. 
dier, hos os altsaa den ene eller de to absolut koldeste 
maaneder i hvert aar. Disse maanedsværdier blir da at op- 
føre i hver rubrik istedetfor det hele aar. Behandles disse aar 
med den av mig beskrevne middelsummering (ms.), faaes de 
paa fig. 1 fremstillede kurver, som viser hvorledes de mange 
smaa fluktuationer efterhaanden samler sig til større saadanne. 
Under denne beregning forskyves værdierne som regel noget 
tilhøire, idet det første led i hver ny række summeres over 
tilhøire og, som det man vil se, derved forsvinder paa teg¬ 
ningen. Fig. 1 omhandler Kristiania, men kurver med 
ganske lignende typer gjenfindes paa alle andre undersøkte 
steder, som Stockhol m, Berlin, Wien, Green¬ 
wich etc. 
