232 
vedkommende, at det er mægtigst utviklet paa utsatte steder, 
mens det paa beskyttede lokaliteter skrumper sammen eller 
endog helt forsvinder. Sammenlignes fig. 1 og fig. 3, ser man 
hvorledes bredden varierer efter voksestedets natur; paa 
fig. 1 er beltet ganske smalt, men fremdeles delt i sine 2 
karakteristiske avdelinger. Naar høiden minsker, er det 
Caloplaca murorum f. obliterata som avtar i 
mæiigde, mens Xanthoria, Physcia Aquila og andre 
bladlaver fremhersker; og undertiden kan man istedenfor et 
2-delt belte bare iagtta en Xanthoria- association. 
Den danske lichenolog G a 11 ø e 1 ) har opdaget at belys¬ 
ningsforholdene spiller en vigtig rolle for lavartene i 
disse samfund. Ved sterkest lys, paa klipper som vender mot 
syd, dominerer Caloplaca og Xanthoria, ved svakere 
Lecanora o. a. 
Men hvad er saa egentlig aarsaken til Murorum- 
p a r i e t i n a-b e 11 e t s optræden? Sernander har i det før 
citerte arbeide diskuteret dette spørsmaal meget indgaaende. 
Han kalder beltet for »s t o r m - b e 11 e t«, fordi det under 
storm og ved sterk sjøgang oversprøites eller overstænkes av 
brændingen, og han kommer efter at ha veiet de forskjellige 
forklaringsmuligheter mot hinanden, til et meget interessant 
resultat, nemlig at aarsaken til beltets tilstedeværelse først 
og fremst maa søkes i den stadige impregnation 
med kvælstofrike stoffer som foregaar netop 
i denne zone ved bølger nes (brændingens) 
h j æ 1 p. Planktonorganismer, dyrearter, ekskrementer av 
havdyr etc. sprøites sammen med det salte vand op over 
klipperne til en viss høide, som varierer fra sted til sted; og 
samtidig med at saltet antageligvis fordriver saadanne arter 
som ikke taaler at vætes av havvandet, fremkalder rigdommen 
paa kvælstofnæring en opblomstring av nitrofyter (o: de 
som ynder kvælstof). Murorum-parietina- beltets 
floristiske sammensætning viser en merk- 
værdig overensstemmelse med nitrofile lav- 
A ) Gal løe, 0.: Danske likeners økologi. Botanisk Tidsskrift 
Bd. 28, p. 358. København 1908. 
