252 
fortynder vi denne sterkt, saa blir den dog ikke helt klar 1 ), 
men er fremdeles blakket, gir uvilkaarlig vort ubevæbnede 
øie indtryk av vand, hvori der svæver faste smaadele. Ind- 
trykket er ganske rigtig, og dog, hvis vi lægger en draape 
under mikroskopet, saa sees selv med den bedste immersions- 
linse intet, kun en jevn og ensartet lys flate, som om det var 
rent vand. Forklaringen for at det ubevæbnede øie her ser 
rigtigere er, at de faste usynlige smaadele har en anden bryd- 
ningskoefficient end våndet. Lysstraalerne passerer ikke 
uhindret som igjeipiem rent vand men brytes, spredes, av- 
bøies og reflekteres av de utallige partikler, og dette frem¬ 
bringer indtrykket av den diffuse uklarhet. Fænomenet er 
i slegt med det bekj endte s o 1 st r a al e f æ n o m en. I et 
almindelig værelse synes luften for os optisk tom, men falder 
en smal solstraalebundt ind, saa blir utallige støvkom synlige, 
fordi de reflekterer og spreder lyset. Det er det samme som 
ligger til grund for den moderne ultra mikroskop i, 
hvor vi ikke bruker gjennemfaldende lys men mørk bakgrund 
og en spids bundt sterkest mulig sidelys, Vi ser da partikler 
ned til en størrelse av 6 d. v. s. ikke partiklerne selv men 
det lys de reflekterer og kan paa denne maate gjøre smaa- 
delene i de fleste kolloider synlige. Makroskopisk viser en 
skarp straalebundt sig i kolloide opløsninger paa grund av 
lysspredningen som en kegle, den efter den engelske fysiker 
opkaldte Tyndallkegle, mens den passerer fuldkommen 
rent vand usynlig. Denne kegle er et endnu finere reagens 
end ultramikroskopien paa, at der ikke foreligger en homogen 
væske. Den sees ogsaa i enkelte koncentrerte opløsninger, 
f. eks. av rørsukker — atter en henvisning til, at der er en 
kontinuerlig overgang, kun en kvantitativ forskjel mellem de 
kolloide suspensioner og de saakaldte egte opløsninger. Det 
er i. Tyndallkeglen fremforalt de lysstraaler, som har den 
korteste bølgelængde, altsaa de blaa og violette, som avbøies, 
mens de lange gule og røde straaler passerer uhindret. Dette 
gir det bekj endte farvespil, som kaldes opal esc ens, og 
x ) I nogen grad avhænger dette dog av præparatets beskaffenhet. 
Er partiklerne under 20 /.///, da synes væsken klar. Tydelig uklarhet 
begynder først, naar partiklerne naar en størrelse av 100 fif*. 
