— 325 — 
høit, at disse blir særlig ondartede. Der er er intet iveien for 
at tænke sig, at den ene mikrobeart naar sin »virulensterskel« 
tidligere end en anden og derfor kommer til at præge de første 
pneumonier, videre at næste mikrobe naar sin terskel naar 
den første virulensøkning er kulminert, hvoretter denne 
kommer til at sætte sit præg paa epidemien, o. s. v. 
Man maa altsaa efter denne teori gaa ut fra, at pneumo- 
nien ikke er den direkte følge av en influenzainfektion, men 
av en samtidig infektion med influenza- og pneumonivirus 
eller ogsaa av en infektion udelukkende med pneumonivirus. 
Dette maa komme til at præge sygdommens klinik, idet der i 
første tilfælde maa komme tegn baade paa influenza og paa 
pneumoni. I andet tilfælde derimot maa der straks melde sig 
tegn paa pneumoni. Og man maa ifølge den nævnte teori 
kunne se, at individer som har hat influenza kan faa pneumoni 
senere. Alt dette er i virkeligheten set flere ganger under 
epidemien ihøst. 
Efter den her omtalte teori maa altsiaa pneumonien, som 
den har optraadt i høst, betragtes som en uttalt smitsom syg- 
dom, idet det er mikrobemes vandring fra menneske til 
menneske som betinger virulensøkningen og den derav føl¬ 
gende smitteevne. Gaar man imidlertid med paa dette, vil 
denne teori ogsaa faa anvendelse ved forklaringen av de lokale 
pneumoniepidemier man undertiden ser utenfor influenza- 
aarene. Ikke sjelden ser man nemlig pneumoni, som jo i 
almindelighet betragtes som en ikke smitsom sygdom, optræ 
i smaa epidemier, som synes at utelukke enhver tvil om 
sygdommens smitsomhet. Saaledes beskriver den særdeles 
observante distriktslæge Thoresen i 1871 1 ) talrike eksem¬ 
pler paa smaa pneumoniepidemier. Han viser hvordan flere 
mennesker blev angrepne i samme rum, ofte mand og kone 
eller brødre, som hadde ligget i samme seng. Rigtignok 
trækker Thoresen ikke den fulde konsekvens av sine iagt- 
tagelser, idet han gaar ut fra at pneumonien allikevel ikke er 
smitsom i almindelig forstand, han opfatter altsaa ikke syg- 
dommen som en infektionssygdom. Men han mener dog, at 
grunden til sygdommens spredning ligger i patienternes hoste, 
, 1 ) Norsk Mag. for Lægevidenskaben 1871. 
