— 327 — 
døgn oppe og »slang«, følte sig uvel, men ikke saa daarlige 
at de maatte gaa tilsengs. Saa efter 2—3 dage kom der 
sterkere frysninger og sterk sygdiomsfølelse med delirier og 
paaviselige sygdomssymptomer. 
Dette forhold minder saa sterkt om mange av de pneu- 
monier vi har set under den nuværende epidemi, at man godt 
kunde la Holms beskrivelse fra 70-aarene gjælde uforandret i 
vore dage. 
Man ser saaledes, at lægerne i de nævnte pneumoni- 
epidemier gjorde iagttagelser, som i høi grad ligner vore. 
Pneumonien i de dage optraadte som en sygdom, der bredte 
sig sukcessivt ut over landet, der iagttokes ofte uomtviste¬ 
lige eksempler paa smitte, og man gjorde den interessante 
iagttagelse, at smitten var intensere og tilfælderne sværere i 
fængsler og asyler end andetsteds. Det sidste blev forklaret 
dels saaledes, at den skjørbug, som ikke var sjelden i de 
tiders fængsler, undergravet fangernes sundhet, saaledes at 
pneumonien fik mere magt, dels saaledes at alt det kjøt fan¬ 
gerne fik gjorde dem mere mottagelige. Ingen nævnte imidler¬ 
tid de store menneskemasser, som fandtes paa disse steder 
og som ofte levet tæt sammenstuvet i rum med diaarlig ventila- 
tion. Kom der først sygdommer med megen hoste og nysen 
ind paa disse steder, var jo chancerne for en virulensøkning 
her særlig store. At skjørbugen spillet en rolle i disponerende 
retning ved at nedbryte sundheten er ikke urimelig, men denne 
kan paa ingen maate forklare den store smitsomhet sygdommen 
hadde her. 
Skal man altsaa præcisere denne opfatning av pneumo- 
niens stilling blandt sygdommene, maa dette gjøres slik: 
Pneumonien optrær som regel sporadisk og er da som regel 
ikke smitsom. Under gunstige betingelser kan den imidlertid 
optræ epidemisk og er da smitsom gjennem draapeinfektion 
fra menneske til menneske. Særlig vil pneumonien bli epide¬ 
misk under omstændigheter, som betinger en rask spredning 
av pneumonifremkaldende bakterier blandt mange mennesker 
med den derav følgende virulensøkning. Saadanne omstændig¬ 
heter yder katarralske tilstande, som foraarsaker sterk hoste 
og nysen blandt et større antal mennesker, f. eks. en influenza- 
epidemi. 
