— 344 — 
Dalaporfyrer. Havet æter sig aar for aar længer md i klinten. 
Men en stor blok, Skareklit, har motstaat angrepet og raker 
op av sjøen som en 15 m. høi spids takk. 
Fra Bulbjerg gik turen over Troldsting bakkeø. Man gik 
over stensletter, hvor der ofte fandtes tilhuggede stenflæner 
fra stenalderen. Længer fremme møttes man av vognene, som 
ikke hadde kunnet komme frem til Bulbjerg, og kjørte til 
Vust station, hvor man fik se en mægtig gammel strandvold. 
Fra Vust førte toget os videre til Lønstrup, en by som ligger 
paa vestkysten i Vendsyssel. 
Fra Lønstrup tok man den næste dag en tur sydover langs 
stranden under Rubjerg- eller Lønstrup klint. Man hadde her 
det samme landskap som ved Bulbjerg, med havet, som brøt 
over revlerne, utenfor, og klintens høie vægger indenfor. I 
\æggene i Lønstrup klint saaes udmerkede snit gjennem 
kvartære avleiringer. Lagene hadde paa flere steder været 
utsat for forstyrelser. Nogen steder var lagene smaafoldet, 
hvad der er foraarsaget av isens tryk under en fremrykning, 
andre steder var foldningen mere intens, saa lagene var 
kommet i ganske skraa stilling, hvad der tyder paa tektoniske 
forstyrrelser. 
At man paa en ekskursion i Danmark skulde faa en 
anstrengende bestigning, skulde man ikke vente. Bestigningen 
av Rubjerg klint var imidlertid ingenlunde saa ganske let, 
idet man gik i flyvesand, der laa saa steilt som anlægget 
taaler det, og da kan 60 meter falde noksaa stridt en het 
sommerdag. 
Mandag 28de mai var ekskursionens sidste, men ikke 
mindst interessante dag. Fra Fredrikshavn, hvor man hadde 
overnattet, gik turen med Skagensbanen nordover til Jerup 
station. Her steg man av for at bese et rimme- og doppe- 
landskap. Rimmer er lange rygger av 1—3 m.s høide og optil 
15 m.s bredde. I det nordlige Jylland er der hele systemer av 
dem. De gaar enten parallelt eller løper vifteformig ut fra 
et fælles utgangspunkt. Dopperne er de torvfyldte mellemrum 
mellem rimmerne. Ifølge statsgeolog A. J ess ens: »Vend- 
syssels geologic er rimmerne ikke egentlige strandvoider, selv 
om de er stranddannelser. De bestaar av flyvesand, og er 
