— 367 — 
melis gamle svenske geologi fra 1739 1 ), som bestyrket mig i 
min mistanke om at der muligens eksisterte en sammenhæng. 
I avsnittet om Plumbago , Molybdaena etc. nævner forfatteren 
at molybdænmalmen (»blyertsen«, som den vanlig da kaldtes), 
»stundom sitter fastvokset paa selve sølvmalmsaarenex Ved 
at læse løitnant F1 o r s beretning fra sin reise til Lister etc. i 
1810 2 ) fik jeg yderligere bekræftet min opfatning. Han sier 
nemlig her, at han i distriktet fandt »den tanke at være 
almindelig utbredt, at hvor molybdænglans (»blyant«, jfr. 
nedenfor) findes, der skal ogsaa findes sølv og omvendt.« 
Uten foreløbig at diskutere, hvad der kan ligg© til grund 
for denne forestilling, kan vi slaa fast, at »sølvnavnene« sikkert 
skriver sig herfra. »Guldnavnenec lar sig ogsaa forklare mer 
eller mindre direkte ut fra en nærliggende forekomst av 
molybdænglans som saakaldte »rosende navne«. 3 ) Disse er 
yderst sjelden at føre tilbake til en forekomst av guld paa 
stedet, men betegner kun, at der til dette knytter sig fordel- 
agtige egenskaper: i disse tilfælder forekomst av »blyerts< 
og efter datidens opfatning ogsaa av sølv. Muligens har mine¬ 
ralets skinnede utseende ogsaa spilt sin rolle. 
Da en del rosende navne, sammensat av t. eks. guld, 
efter Rygh skal være meget gamle 4 ), er det en mulighet for at 
kjendskapet til forekomststeder for molybdænglans kan være 
av en forholdsvis stor alder her i landet. Jeg har endnu ikke 
hat tid til gjennem arkivstudier at faa bragt paa det rene, 
hvor gamle de nedenfomævnte navne er; men man har ret 
til at anta, at molybdænglansen i det smaa har været brutt og 
tilgodegjort i en tilsvarende tid. Kun om et av navnene (det 
nedenfor under nr. 5 anførte) har jeg fundet nogen tids¬ 
angivelse, idet Rygh opgir, at han ikke har paatruffet det før 
1 ) Magnus von Bromell: Mineralogia et Lithographia Svecana, 
s. 106. 
2 ) P. P. Flor: Oekonomisk Reise til Lister og Jæderen i 1810. 
Topogr. statistiske Samlinger. Første Deel, andet Bind. Kr.a 1812, 
s. 42. 
3 ) Se 0. Rygh: Norske gaardsnavne. Indledning og forord, 
s. 39. 
4 ) Sammesteds. 
