— 368 — 
i 1668. 1 ) Da malmen blev benyttet saadan som den i store 
stykker blev skaaret ut av f j eldet, uten videre forædling, er 
der saaledes ingen tekniske hindringer iveien for, at den kan 
være benyttet allerede i en tid, som ligger langt tilbake for 
dette aar. 
Av sølvnavne kan nævnes: 
1. Sølvbergheien, gammel betegnelse for Knabeheien, 
et av de ældste findesteder for mineralet. Fjotland i 
Lister og Mandels amt. 
2. Sølvberget, ved Øvre Flottorp, grd. i Grindum, 
L. & M. (Undalens molybdængruber). 
3. Sølvberget, ved Finsland (grd. i Siredalen?), L. & M. 
4. Sølvaarjuvet, styrter ned bergvæggen SV for Berge, 
Berge grd. i Eidsborg i Telemarken. (Dalen gruber). 
Og muligens 
5. Sølvskaret, grd. i Bjelland, L. & M. 
6. Sølvskarbæk, passerer samme. 
Av guldnavne kan nævnes: 
7. Guldvatne, ved Gursli gruber i Lunde, Stavanger amt. 
8. Guldberget, ved Øvre Flottorp grd. (pendant til nr. 2). 
Rimeligvis kan flere av de efterfølgende, muligens alle, 
navne sættes i forbindelse med forekomst av molybdæn- 
glans: 
9. Guldsletten, grd. i Lyngdal, L. & M. 
10. Guldknuden, grd. i Lyngdal, L. & M. 
Disse to gaarder findes likesom nr. 5 først nævnt i 1668, 
hverken i 1594, 1612 eller 1619. 
11. Guldbergheia, i Sogndal, Stavanger amt. 
12. Guldvatne, i Sogndal, Stavanger amt. 
13. Gudland (eg. Guldland) grd. ved elven fra dette vand. 
14. Gud dal (eg. Gulddal) grd. i Tonstad, L. & M. 
mens t. eks. Guddal, grd. nr. 13 i Sogndal, efter Rygh skal 
ha en anden avledning. 2 ) 
Vi f inder, at disse sølv- og guldnavne væsentlig er knyttet 
til terrængdele indenfor det store grundfj eldsomraade, som 
D 0. Rygh: Norske gaardsnavne: Lister og Mandals amt, s. 132. 
Det findes ikke i gaardsfortegnelserne, hverken i 1594, 1612 eller 
1619. 
2 ) Op. cit.: Stavanger Amt, s. 4. 
