— 375 — 
samtidig med husurnen fra Skaane. Hustuften var, likesom ler- 
karret, oval og fund av lerklining viser at hytten har været et 
klinhus. A 1 m g r e n har pekt paa at vekslingen mellem 
mørke og lyse felter paa husurnen maa betegne husenes træ- 
stolper og lerklining. Det bredeste av de mørke felter angir 
vel indgangens plass. Hullet i taket er ljoren hvorigjennem 
røken trak ut. Bronsealdersfolket har saaledes naadd et skridt 
videre i indredningen av sine boliger sammenlignet med hyt- 
terne fra stenalderen hvor ildstederne gjerne laa nær ind- 
gangen, som ovenfor nævnt, antagelig fordi røken skulde drive 
ut gjennem den, et forhold som vanskeliggjorde passagen naar 
ilden var tændt. Men bortset fra den forbedring ljoren betegner 
og et par mindre detaljer har vel stenalderens boliger været 
likedan indrettet og av omtrent samme utseende som fig. 4 gir 
et begrep om. 
Et tilfælde av total albinisme hos nise 
(Phocaena phocaena (L.)). 
Av Sigurd Johnsen. 
Ved albinisme betegner man en medfødt, nærmest sykelig 
tilstand, kjendetegnet ved at organismen er ute av stand til 
at danne det farvestof som normalt findes hos den. Da det 
særlig er i huden og huddannelser som fjær og haar at f arve¬ 
stoffet er lagret hos dyrene, vil de albine individer som regel 
ha et fra de normale individer meget avvikende ydre. Ved 
den partielle albinisme er evnen til at danne farvestof ned- 
sat, individet har en avbleket farve, brunlige farver istedenfor 
sorte, det kan være hvitbroget, ja endog helt hvitt, men 
enkelte steder, som f. eks. i øiet, har det sit pigment i behold; 
ved den totale albinisme er farvestoffet borte overalt. Nu er 
der som bekjendt enkelte dyrearter som er hvite, d. v. s. uten 
farvestof i huden, men det kan ikke opfattes som albinisme; 
hvitt er disse arters normale kropsfarve og en nøiere f 
undersøkelser vil ogsaa vise at de i øiet, i klør, neb m. m. er 
forsynet med pigment. 
