— 377 — 
rigdom paa fettceller, og da individet ved fremkomsten til 
museet var over en uke gammelt, kan nok det gullige anstrøk 
være blit forsterket ved forandringer av fettet efter døden. 
Paa det vedføiede fotografi av dyret er der enkelte mørke 
partier; disse skyldes — bortset fra skyggevirkning — læsioner 
av forskjellig art. Ved slag eller støt er der flere steder 
traadt blod ut i huden, saaledes bl. a. paa snutepartiet og paa 
hodet; de skarpt begrænsede sorte pletter paa kropsiden er 
skud- eller stiksaar; halefinnen som i fotografiet er noksaa 
mørk var i virkeligheten helt lys, og blodaaremes forløp kunde 
tydelig følges. 
Eksemplaret, en hun, maalte i ret linje fra snutespids til 
halefinnens kløft 1.13 m. Nisen opnaar en længde av 1.5— 
1.8 m. og ungens længde er ved fødselen 0.86 m. Da ungen 
sedvanligvis fødes i juni — undertiden noget tidligere, i mai, 
eller senere, i begyndelsen av august — har dette individ 
antagelig været et eller muligens to aar. Noget sikkert kan 
der dog ikke sies herom, fordi man ikke vet ved hvilken alder 
nisen opnaar sin fulde størrelse. Hertil kommer at man ikke 
uten videre kan anta at vekstforholdene er de samme for 
albinos som for normale individer. Særlig ved den totale 
albinisme, hvor synsevnen er nedsat, er det ikke urimelig at 
anta at dyrets evne til at finde næring kan være forringet, 
specielt naar det — som tilfældet er med nisen, der lever av 
fisk — er henvist til at finde føden ved hjælp av synssansen. 
En undersøkelse av skelettet viste at den her omtalte albino 
var et ungt dyr. Dette tilfælde kan imidlertid ikke kaste 
noget lys over spørsmaalet om, hvorvidt albinismen kan være 
en veksthemmende faktor; hertil krævedes en sammenligning 
med skelettet av en normal nise av samme størrelse som den 
albine. 
