— 380 — 
(Geol. Forening i Stockholm, Forhandl.). Anledningen dertil 
var, at man i kridt i Skaane fandt liggende sammen en del 
rullestener av en valnøts til et litet eples størrelse. Forekomst- 
maaten var saaledes, at den rimeligste forklaring var, at 
stenene skrev sig fra en saurie som er død paa stedet. 
Tilslut endnu litt om fuglestenenes anvendelse, naar man 
liar faat noget ind paa øiet. Det nævnte stedsnavn fra Alpeme, 
»Augensteindelgrube«, tyder paa at smaa kvartsstener er an¬ 
vendt der. 
Jeg har spurt dr. med. Fr. Grøn her, om han skulde 
vite noget om saken. Han svarte mig velvillig følgende: 
Anvendelsen av saakaldte krebsesten (eller krebseøine) 
er velkjendt som folkemiddel til at fjerne »rusk« inde paa 
øiets overflate. Jeg har i sin tid skrevet endel om stenovertro 
i Norge (i Kr. Visteds: Tidsskrift for norsk bondekultur, 1906, 
3dje hefte) og derunder netop behandlet dette spørsmaal ut¬ 
førlig (s. 112 ff.). Ved krebsestenen — lapis cancrorum — 
menes den lille kalkskive, som er avleiret i mavevæggen paa 
flodkrebsen; den er ca. 1 cm. i diameter, svakt hvælvet. Jeg 
erindrer fra min studietid ved Rikshospitalets øienavdeling 
at ha set patienter komme dit med en slik sten indlagt under 
øvre øielok, unegtelig en meget uhensigtsmæssig behandling, 
næsten som at utdrive djævelen ved Belzebub. Naturligvis 
fremkalder det store fremmedlegeme — stenen — endnu 
sterkere irritation end det lille rusk, oftest kulstøv. Naar De 
omtaler »fuglestener« fra kraasen paa fugl, er dette vistnok et 
bevis for det velkjendte forhold, at folkemedicinens medika¬ 
menter er mangfoldige, og at ofte anvendelsen av et slags ved 
en analogi fører til bruken av flere lignende slags gjenstande 
til samme øiemed. 
Bokanmeldelser. 
0. Nordgaard: Michael og Ossian Sars. »Nordmænd, 
biografier av norske mænd og kvinderc. Utgit ved E d v. Bull 
og Anders K r o g v i g. 96 s. 8vo. Med 2 portrætter. 
Steenske forlag, Kristiania 1918. 
