72 
Som meteorologisk materiale er foruten Halddes materiale 
hovedsagelig benyttet det meteorologiske instituts aarbok. 
Dette maa dog selvsagt her kun bli en noksaa overfladisk 
betragtning. Det er særlig de nordlige landsdel©, som vi har 
betragtet. 
For det første bør præciseres hvad der er den vigtigste 
faktor i vort lands klimatologi. Dette er ikke den direkte 
solstraaling, men havets varmevirkning. 
Nu virker jo i det hele tat de store' oceaner som vældige 
varmeopsamlere; den varme, som der magasineres, er langt 
større end den som straaler ind til det faste land, hvorfra 
varmen atter saa let straaler ut igjen. Havet dækker som 
bekjendt ca. 72 % av jordoverflaten. 
Skal man derfor studere solstraalingens virkning her paa 
jorden for længere tidsrum, synes det naturligste først at ty 
til sjø temperaturene. 
For vort lands vedkommende er det jo ogsaa specielt 
av Nansen og Helland-Hansen paavist hvilken uhyre stor be¬ 
tydning selv meget smaa variationer i havets temperatur 
synes at ha i klimatologisk henseende. Betænker man for¬ 
holdet mellem havvandets og luftens varmekapacitet er jo 
dette ogsaa noksaa indlysende, — et skikt havvand paa noget 
over ca. 2 meters tykkelse svarer i saa henseende til hele 
den ovenforliggende troposfære (den nederste del av atmo¬ 
sfæren indtil omtrent 10 km.s høide). 
Desværre har man ikke endnu nogen lang sammenhæn- 
gende observationsrække ute fra selve Norskehavet. Fra 
kystvandet har man det i de observationer som gjøres ved 
endel norske fyrstationer. Helland-Hansen og Nansen har 
paavist, at vekslingene i vandets temperatur ved disse k y s t - 
stationer ikke er aarsak til, men virkning av tilsvarende veks¬ 
linger i luften, navnlig av vekslinger i lufttryksfordelingen, 
som temperaturforholdene i kystvandet gir et godt billede av. 
Det vil for os ha ganske stor interesse at studere litt nærmere 
disse vekslinger i kystvandets temperatur hos os. 
Den station som er bedst egnet er Ona. Her er observa- 
tionsrækken næsten utbrutt siden begyndelsen av 70-aarene. 
Skal man faa tak i en mulig 11-aarig periode, maa man 
først søke at bortskaffe de kortere perioder. Av saadanne 
