81 
netisk stormfuldhet, som i det følgende blir behandlet under 
14- og 27-dags perioden. 
Det er vel heller ikke utelukket at selve nordlysfæno- 
menene, den elektriske straalings ioniserende evne i d© 
høiere lag og andre hermed sammenhængende fænomener 
ogsaa kan øve indflydelse paa vind- og trykforholdene i disse 
høie stratosfærelag, i no rdlysb eltet. Hvorledes en saadan ind¬ 
flydelse eventuelt kunde tænkes etablert kan vi dog ikke her 
gaa nærmere ind paa. 
Der eksisterer altsaa i virkeligheten en utpræget para- 
lellisme mellem de 11-aarige vekslinger i de klimatiske for¬ 
hold og i de magnetiske stormers intensitet. 
Denne forbindelse er det naturlig at tilskrive den om¬ 
stendighet, at begge kun er et uttryk for solens fysiske til¬ 
stand, vekslinger i denne vil derfor føles i begge fænomener. 
Er dette imidlertid tilfældet, maa noget lignende muligens 
kunne konstanteres ogsaa for de øvrige perioder i den magne¬ 
tiske stormfuldhet. 
Disse perioder er forholdsvis litet studert. Det kunde 
derfor ha sin interesse at se lidt paa hvad vi kan finde av 
denne slag. Yi vil her udelukkende holde os til materialene 
fra Haldde og Kristiania. (Forts.) 
Litt krigskemi. 
Ved P. R. Sollied. 
I. Sprængstoffer. 
De fleste av »Naturen«s læsere har vel den opfatning, at 
der maa være en viss forbindelse mellem krig og kemi, idet 
man først og fremst tænker paa krigskemien i ordets snevre 
betydning d. v. s. sprængstoffenes kemi. Men utenfor fag- 
mændenes kreds er det vistnok faa som har rede paa, hvil¬ 
ken mangesidig og betydningsfuld rolle kemien har spillet 
ikke alene for selve krigene men ogsaa for samfundsfor- 
holdene i det hele. For den nu paagaaende verdenskrigs 
vedkommende foreligger der allerede i saa henseende en hel 
litteratur, som jeg nedenfor skal komme tilbake til; men 
6 
