88 
homogen blanding med hverandre. Av sortkrudtets bestand¬ 
deler er imidlertid kun salpeteret opløselig i vand, men der 
findes mange brændbare organiske forbindelser, som er op¬ 
løselig i vand og som samtidig er saa billige, at de kan kon¬ 
kurrere med kul og svovel. Et saadant sprængstof tok Seidler 
patent paa i 1893 ved inddampning av en opløsning av sal¬ 
peter og naftalinsulfosure salte, men da der var for stor for- 
skjel i bestanddelenes opløselighet, frembød den fabrikmæs- 
sige fremstilling for store vanskeligheter. Yed at ombytte naf¬ 
talinsulfosure salte med kresolsulfosure og anvende moderne 
inddampningsapparater opnaadde man imidlertid tilfredsstil¬ 
lende resultater, og ved at ombytte kaliumsalpeter med det 
billigere natriumsalpeter blev det hvite krudt betydelig bil¬ 
ligere end sortkrudtet. En blanding av 65 pct. natriumsalpeter 
og 35 pct. kresolsulfosurt natrium brænder likesaa hurtig som 
det almindelige sortkrudt. En ulempe har dog dette nye 
krudt, som det gamle ikke har, nemlig at det er hygroskopisk 
paa grund av det vandsugende natriumsalpeter. Men ved 
hjælp av paraffinerte hylser og vandtætte pakninger lar denne 
ulempe sig overvinde. 
(Forts.) 
lindre meddelelser. 
Nogen billeder fra flyvesandsbeltet paa Lister. Det blaaser 
næsten altid paa Lister. Og vinden har magt der; for der er 
litet som kan hindre den. Sjøen faar ogsaa større magt end 
de fleste andre steder paa kysten vor; for skjærgaard findes 
ikke, praktisk talt. Dampskibsreisende gruer da ogsaa med 
rette for Lister. Jærstranden er nok længer; men den kan 
man undgaa ved at reise med jernbanen. Listerlandet der¬ 
imot er man nødt til at passere sjøveien. 
Det flate Listerlandet er som bekjendt likesom det flate 
Jæren bygget op av istidsgrus, av morænemateriale som er 
transportert fra indlandet og vel ogsaa for en del langs kysten 
fra Østlandet. Nogen steder er materialet storstenet ute i 
strandbeltet. Men som oftest f inder vi nærmest sjøen en lav 
flate med fin sand som sjøen staar over ved hvert høivande 
og blotter ved lavvande. Naar denne flaten har ligget blottet 
en stund, tørker sanden op og blir letbevægelig, saa selv en 
laoer oris kan sætte fart paa den, og saa har vi sandfoket. 
