104 
De magnetiske stormers betydning i meteorologien. 
Av 0. Krogness, 
(Fortsat fra s. 81.) 
For at studere vekslingene i den. magnetiske stormfuld¬ 
het, maa man danne sig en størrelse som kan gi et talmæssig 
maal for de magnetiske stormers intensitet. 
Disse »stormer« er den magnetiske virkning av de elek¬ 
triske strømsystemer, som ogsaa er aarsaken til nordlyset. 
Denne magnetiske virkning kan man direkte bestemme her- 
nede paa jorden. 
Som maal for >> stor mf u ldheten« er det naturlig at vælge 
en størrelse, som er nogenlunde proportional med den midlere 
styrke stormen har, og desuten proportional med dens varig¬ 
het. 
En saadan størrelse har Birkeland indført, og jeg har 
ogsaa her benyttet mig av en lignende. 
For hver dag er uti egnet et saadant maal for den magne¬ 
tiske stormfuldhet. For at faa lettere oversigt over forholdene 
er videre beregnet den gjennemsnitlige stormfuldhet for 3 og 
3 dager i træk. Disse størrelser er avsat i fig. 4 (øverst). 
De Wolf-Wolferske »relativtal« for solflekkene er be¬ 
handlet paa samme maate, og disse størrelser er repræsen- 
tert nederst i samme figur. 
Det er let at se, at de magnetiske stormer optrær med 
en viss regelmæsighet. For lettere at faa tak i den mest ut- 
prægede periode er optrukket en række vertikale linjer, som 
har en indbyrdes avstand av 27 dager. 
Som man ser er det netop en periode av meget nær denne 
længde, som er mest fremtrædende. 
Denne overordentlig utprægede periode skyldes uten tvil 
solens rotation om sin akse. Naar i et øieblik et »aktivt« om- 
raade vender mot jorden og netop har en saadan beliggen¬ 
het, at straalerne naar ind til jorden, saa de formaar at frem- 
kalde en magnetisk storm, saa vil situationen efter ca. 27 
dagers forløp, naar solen har dreiet sig en gang rundt og det 
samme omraade av solen atter peker mot jorden, betingel- 
serne for at straalerne kan naa ind være saa nogenlunde de 
