148 
nytaarstid. Denne omstændighet, at hvirvelcentrerne iaar har 
fulgt andre baner end sedvanlig, er utvilsomt en av aar- 
sakerne til, at vinteren blev saa kold. Men hvis man spor 
om, hvorfor cyklonerne iaar fortrinsvis har tat veien over 
Lofoten, mens de ellers pleier at færdes i Nordsjøen, da 
blir vi svar skyldig — foreløbig ialfald. 
Meteorologiske Observatorium, Bergen 7de mai 1917. 
Litt krigskemi. 
Av P. R. Sollied. 
(Forts, fra side 88). 
I de fleste moderne sprængstoffer indgaar nitrocellulose 
og nitroglycerin som de væsentligste bestanddele; videre skal 
nævnes pikrinsyre (nitrofenol) og nitrotoluol, som specielt an¬ 
vendes til militært bruk. Det sidstnævnte utgjør dog ogsaa en 
virksom bestanddel av mange nye grubesprængstoffer, særlig 
de saakaldte sikkerhetssprængstoffer. 
Fælles for alle disse stoffer er, at der til deres frem¬ 
stilling anvendes salpetersyre, og da nu desuten et av sal¬ 
petersyrens salter, nemlig chilisalpeter hittil har været den 
mest anvendte kvælstofgjødsel, vil man forstaa den centrale 
betydning som denne syre har faat under verdenskrigen. 
Det var professor Schonbein ved universitetet i Basel 
som i 1846 først fremstillet og anvendte nitrocellulose 
som sprængstof, og nogen maaneder senere gjorde B o 11 c h e r 
i Frankfurt den samme opdagelse uavhængig av Schonbein. 
Begge opfindere slog sig sammen og fortsatte sine eksperi¬ 
menter, og det varte ikke længe før det nye sprængstof blev 
fremstillet fabrikmæssig. Man behandler renset bomuld (vat) 
med en blanding av sterk salpetersyre og svovelsyre, hvor- 
efter syreblandingen tappes av og de sidste rester fjernes saa 
omhyggelig som mulig. Den erholdte nitrocellulose er ikke 
hvad man i kemien forstaar ved en »nitro«-forbindelse, men 
cellulose-»nitrat«, d. v. s. en salpetersur forbindelse av cellu¬ 
losen. Da man imidlertid ikke kjender cellulosens molekyl- 
