149 
vegt, kan man ikke angi en bestemt formel for dens sammen- 
sætning, men rent skematisk kan processen skrives saaledes: 
Cg Hio Os -j- 3 H NO 3 = Cg H 7 O 2 ( NQ 3 ) 3 + 3 H 2 0 
cellulose salpetersyre nitrocellulose 
Den tilsatte svovelsyre tjener da til at opta det samtidig 
dannede vand. 
Sammenlignes formlene for nitrocellulose og det 1 krudt 
værende salpeter : K N0 3 sees at begge indeholder atom- 
gruppen N0 3 . I det almindelige sortkrudt faar man en eks- 
plosion, fordi dette surstof faar anledning til at forbinde sig 
med saa let brændbare stoffer som svovel og kul, men i nitro- 
cellulosen kan surstoffet finde det til forbrænding skikkede 
kulstof og vandstof i det selvsamme molekyl og ikke i et 
fjernereliggende andet molekyl, saaledes som tilfældet er i en 
mekanisk blanding som sortkrudt. Naar krudt antændes, sker 
nok forbrisindingen fra lag til lag saa hurtig, at vi faar en 
eksplosion, men ved de moderne saakaldte brisante spræng- 
stoffer sker der en endnu raskere omsætning, hvorved spræng- 
stcffets samtlige partikler omtrent samtidig omdannes til gas- 
arter — hvad man kalder en »detonation«. Mens 1 kg. krudt 
forbrænder i løpet av ca. 1 / 100 sekund, spaltes 1 kg. nitro¬ 
cellulose (skytebomuld) i løpet av 1 / 50000 sekund. 
Ogsaa med hensyn til de erholdte forbrændingsprodukter 
er der væsentlig forskjel. Yed sortkrudtets forbrænding dan¬ 
nes der foruten de gasformige stoffer kuldioksyd og vand- 
damp (av 1 kg. krudt optil 2801.) ogsaa en forholdsvis stor 
mængde, optil 57 pct. faste stoffer (forskjellige kalisalter), som 
i fin fordelt tilstand danner den mere eller mindre mørk- 
farvede krudtrøk. De moderne sprængstoffer gir derimot 
praktisk talt kun gasformige forbrændingsprodukter (væsent¬ 
lig kuldioksyd, vanddamp og kvælstof, av 1 kg. røksvakt krudt 
optil 9001.) hvorfor de kaldes »røkfri«. Da der utskilles 
endel mikroskopiske faste partikler (kul), hvorpaa der kon¬ 
denseres litt vand, dannes der dog ogsaa ved disse spræng¬ 
stoffer en røklignende taake, hvorfor man ialmindelighet 
kalder saadant krudt »røksvakt«. 
Nitreret bomuld (nitrocellulose) ser ut selv i mikroskopet 
