151 
samme aar fik vite, at det røkfri krudt ogsaa skulde indføres 
i den tyske armé, ja at Nobel hadde fremstillet et røkfrit 
krudt av nitrocellulose og det frygtelige sprængstof nitrogly- 
ceiin (ballistit), saa trodde mange selv fagfolk at alt dette 
bare var en absurd avisand. Det hadde dog altsammen sin 
rigtighet og i løpet av kort tid blev det røkfri krudt indført 
overalt baade til militært og civilt bruk. 
Foruten til krudt har nitrocellulose ogsaa faat adskillig 
anvendelse til andre ting. Alt efter syreblandingens beskaf¬ 
fenhet, koncentration, temperatur etc., kan bomulden opta 
mere eller mindre salpetersyre, hvilket viser sig ved et veks¬ 
lende kvælstofindhold. Med skyte bomuld forstaar man i prak¬ 
sis nitrocellulose med over 12.5 pct. kvælstof; er kvælstofind- 
holdet mindre, faaes saakaldt kollodiumbomuld (kollodiumuld), 
som er fuldstændig opløselig i alkohol-æter, hvorved man faar 
kollodium, som anvendes i kirurgien og fotografien. Presses 
kollodium gjennem fine aapninger, faaes traader, som størkner 
i luften og som har flere av silkens egenskaper. Da saadan 
kunstig silke er mere ildsfarlig end natur silke, maa den »deni~ 
treres«, d. v. s. salpetersyren maa fjernes, hvilket kan ske 
f. eks. ved at behandle den med en opløsning av svovelam- 
monium. 
Gelatineres kollodiumbomuld under tilsætning av kamfer 
ved ophetning og sterkt tryk, faaes celluloid, som anvendes 
til fremstilling av en mængde forskjellige gjenstander. 
Behandler man glycerin med en blanding av sterk salpeter¬ 
syre og svovelsyre, faar man saakaldt nitroglycerin, der 
forøvrig likesaalitt som nitrocellulose er nogen nitroforbindelse, 
men salpetersurt glycerin (glycerinnitrat). Det blev første 
gang fremstillet av en italiensk kemiker S o b r e r o kort efter 
opdagelsen av nitrocellulose, og skjønt han hadde fuld rede 
paa dets voldsomme eksplosive egenskaper, søkte han ikke 
at skaffe det anvendelse som sprængstof. 
Det var først den senere saa berømte svenske ingeniør 
Alfred Nobel som i 1862 begyndte at fremstille nitroglyce¬ 
rin i større mængder i en fabrik, som han hadde anlagt i nær¬ 
heten av Stockholm. Paa grund av sin store sprængvirkning 
fandt »sprængoljen« snart anvendelse særlig til bergspræng- 
ning, men efter et par aars forløp sprang fabrikken i luften, 
