164 
Eller planteresterne kan av rindende vand føres bori fra 
sit oprindelige voksested og hopes op i elvemundinger eller 
indsjøbækkener. Kul som er dannet paa den første av disse 
maater kaldes autochtone, de som er dannet paa den 
anden maate for allochtone kul. 
Kullenes geologiske alder. Ide ældste forma¬ 
tioner, prækambrium og kambrium, findes ikke kullag. I 
silur optrær enkelte steder (Bøhmen) nogen tynde kullag, i 
underdevon ogsaa (Eifel). Det eneste sted, hvor man har 
drivværdige kulfløtser i førkarbonske lag, er paa Bjørnøen, 
hvor man i overdevon har flere kullag fra 0.5—1.80 meters 
mægtighet. Men fra karbonformationen av og opover har man 
kul i alle geologiske formationer. 
I Europa og specielt i Tyskland har man 2 høidepunkter 
for kuldannelsen: Stenkuldannelse (overkarbon) og brunkul- 
dannelse (overoligocen-miocen). Men disse høidepunkter for 
kuldannelsen i Europa er ikke samtidig høidepunkter for kul¬ 
dannelsen for hele den øvrige verden. Allerede indenfor 
Europa er i England og Frankrike tertiær uten betydning for 
brunkullene, og i Nord-Amerika findes brunkullene ved den 
øvre grænse av kridt. Kinas store stenkulavleiringer er dels 
ældre (underkarbon) end Europas og Amerikas, dels er de 
yngre; de tilhører fremforalt perm og naar op i trias og jura. 
I Indo-Kina, Forindien, Syd-Afrika og Australien er det 
hovedsagelig permo-karbon og trias som er kulførende. 
Kulfelternes størrelse og kullagenes 
mægtighet og anta 1. De kulførende omraader kan ha 
alle mulige størrelser fra nogen faa kvadratkilometer til flere 
tusen. Mægtigheten av kulfløtserne kan ogsaa være høist for¬ 
skjellig, fra tynde kulstriper optil lag paa 60 meters tykkelse 
(Le Creuzot i Frankrike). Som regel har man mange kullag 
inden et og samme felt. Som eksempel kan nævnes det store 
oberschlesiske kulfelt, som har et flateindhold av ca. 6000 km 2 . 
Her har man paa 6878 meters sedimenttykkelse 477 kulfløtser 
med tilsammen 270.6 meter kul. Herav er 124 fløtser driv¬ 
værdige. Paa 200 meter bergart har man seks drivværdige 
kulfløtser med en samlet mægtighet av 27.32 meter kul. Den 
mægtigste fløts er 12.03 m. 
Kullenes kemiske egenskaper. I kemisk 
