206 
Der blev saaledes deduktivt erklæret, at naar blomsterne 
hadde vakre farver, saa var dette en tilpasning for at lokke 
insekter til blomsten, for at de kunde overføre blomsterstøv. 
Men nu har hunblomsterne av vor almindelige gran saa vak¬ 
kert røde blomster, at de vanskelig i pragt overgaas av 
røde blomster, som besøkes av insekter, og granen bestøves 
jo udelukkende ved vindens hjælp. Men man visste at hjælpe 
sig. En planteøkolog uttalte, at forklaringen maatte ligge 
deri, at granen nedstammet fra forfædre, som hadde hat insekt- 
bestøvning, og saa var den røde farve blit bibeholdt paa grund 
av arv, uagtet vor nuværende gran hadde gaat over til vind- 
bestøvning. 
Det behøver neppe at tilføies, at dette er den vildeste 
gjætning, alt taler derimot. 
Allerede Sprengel gik ut fra, at naar der var ander- 
ledes farvede prikker eller striper paa kronbladene, saa var 
disse bestemt til at vise insekterne veien til det sted, hvor 
honningen fandtes. Darwin optok dette og kaldte disse stre¬ 
ker og prikker for »honningtegn«. Han forutsætter saaledes, 
at insekterne har en meget fin farvesans, og der har endog 
været planteøkologer som har ment, at insekterne hadde 
finere farvesans end vi mennesker. 
I de senere aar har dog enkelte forskere anstillet under¬ 
søkelser herover og er delvis kommet til helt avvikende resul 
tater. De rettroende planteøkologer har dog ikke latt sig 
overbevise, men har paastaat at undersøkelsesmetoderne har 
været utilstrækkelige eller feilagtige. 
I 1916 utkom der imidlertid et arbeide om dette spørs- 
maal av C. H e s s 1 ), som er professor i øiensygdommer i Miin- 
chen. Professor Hess undersøker farvesansen hos bier og 
sommerfugler med lignende metoder, som man benytter for at 
bestemme farveblindhetens grad hos mennesker, naturligvis 
med de forandringer, som objektet nødvendiggjør. 
Det viser sig da først og fremst, at bierne har en likesaa 
stor evne til at kunne opfatte forskjelligheter i lysstyrke som 
menneskene. Ved undersøkelser over biernes opfatning av 
1 ) C. H e s s, Messende Untersuchung des Lichtsinnes der Biene. 
(Archiv flir die ges. Physiologie, B. 163. Bonn 1916). 
