213 
Holland.. ... 4 402 
Bosnien og Herzegowina . 3 676 
Ungarn.. ... .. 1717 
Serbien ... .. 529 
Bulgarien .. .. .. .... .. .. 388 
Italien .. .. .. .. .. .. .. .. 243 
Sverige.. .. .. .. .. .. .. .. 114 
Danmark .. .. .... .. .. 50 
Grækenland .. ... .. .. .. .. .. 40 
Rumænien.. 39 
Portugal .. .. .... 20 
- 784190 
Tilsammen 7 397 553 
Man ser herav at Amerika har de største kulforraad 
(ca. 7 /i 0 ), derefter følger Asien med ikke fuldt 2 / 10 , derpaa 
Europa med 1 / 10 , saa Australien med de Ostindiske Øer og saa 
Afrika. 
Merkes bør dog at Australiens, de Ostindiske Øers, Asiens 
og Afrikas kulforraad er litet kjendt. Saaledes kan nævnes at 
Kinas sandsynlige forraad av en forsker anslaaes til det 30- 
dobbelte av hvad en anden opskatter det til. Sandsynligvis 
vil fortsatte undersøkelser i disse verdensdeler vise at de be- 
sidder langt større kulforraad, end man nu kj ender til. 
Man har forsøkt at beregne hvorlænge de enkelte lands 
kulforraad vil vare, idet man har gaat ut fra en skjønsmæssig 
økning i produktionen fremover i tiden. Skjønt den ene av 
de 2 faktorer i disse beregninger — produktionens størrelse — 
er noksaa problematisk, har det allikevel sin interesse at se 
de resultater man er kommet til. Englands kulforraad er 
beregnet at skulle vare 250—350 aar, Tysklands 1800—3000 
aar, Belgiens 400 aar, Frankrikes 350—400, Ruslands 2000, 
Nord-Amerikas 1700 aar. 
Det vilde her føre for langt at omtale de forskjellige 
lands kulfelter. Vi vil kun behandle litt nærmere Norges og 
Spitsbergens kulførende omraader. 
Norge har kun et eneste litet kulfelt, beliggende paa And- 
øen. Grunden hertil er at alle geologiske formationer mellem 
