215 
Kul optrær i 3 forskjellige nivaaer i den laveste avdeling. 
Det bedste kullag er det midtre, hvis mægtighet i de bedre 
partier er 0.9—1.0 meter; den veksler dog sterkt, og fløtsen 
kiler helt ut enkelte steder. Laget indeholder saakaldt can- 
nelkul, som utmerker sig ved at avgi meget gas av stor lys- 
styrke ved destillation. Den egner sig derfor godt som til- 
sætning til almindelige kul ved gasfabrikation. Askegehalten 
er høi, ca. 25 %. De 2 andre kullag har knapt nogen øko¬ 
nomisk betydning. Den underste fløts indeholder sorte, tem¬ 
melig askerike gaskul, den øverste indeholder tildels cannel- 
kul av omtrent samme beskaffenhet som i den midtre fløts, 
dels ogsaa sorte kul. 
Den bituininøse skifer kan betragtes som kul med en saa 
stor askemængde, at den vanskelig kan benyttes til frem¬ 
stilling av gas. 
Ildfast ler er tilstede i mængde, og den er brukbar. 
Feltets størrelse er det vanskelig at fastsætte, da terræn- 
get i det flate land er sterkt overdækket. Længden fra nord— 
syd er ca. 8.4 km., flateindholdet beløper sig til 10 å 15 km 2 . 
Den kulmængde som feltet indeholder har været høist for¬ 
skjellig anslaat, like fra 8—10 millioner ton, ned til i/ 2 million 
ton. Dette sidste tal gjælder kun det midtre lag og kun den 
kulmængde som er sikkert paavist ved boringerne. Hvor 
store de virkelige kulforraad i Andøfeltet er, er det umulig at 
opgjøre sig nogen sikker mening om, da der foreligger for faa 
undersøkelser. Men med den nødstilstand paa kul som nu 
er herskende vil der være al mulig opfordring til at anstille 
videre boringer. 
Paa Spitsbergen forekommer kul i 3 forskjellige forma¬ 
tioner: i kulformationen, i kridtformationen og i tertiærforma- 
tionen. De vigtigste kulleier findes inden de 2 sidste forma¬ 
tioner. Disse bestaar av konglomerater, sandstener og ler- 
skifre og optar et stort omraade, ca. 7000 km. 2 , inden den cen- 
trale og sydlige del av Spitsbergen. Lagene ligger forholdsvis 
flatt med fald fra 0—20 grader. 
Det er halvøen mellem Isfjorden og Bellsund som er bedst 
undersøkt. Her danner disse 2 formationers lag en flat skaal. 
Strøket er mot NNW. eller NW. Der er 4 kullag, som an¬ 
tagelig alle er drivværdige. Der er 2 inden kridtformationen 
