222 
dels har været varmere end det nuværende. Denne tæle- 
dannelse kan derfor ikke med rette karakteriseres som »fossil 
is«. Derimot kan det tænkes at den kan sættes i klasse med 
saadan is, som dannes i huler hvor der er træk og i stenurer. 
Litt krigskemi. 
Av P. R. Sollied. 
(Fortsat fra s. 155). 
Enhver vet, at et av de mest karakteristiske træk ved den 
nuværende verdenskrig er det rent eventyrlige forbruk av am- 
munition. Det gjælder da først og fremst at man har rikelig 
tilgang av de nødvendige raastoffer, og hvilke stoffer det er 
fremgaar av følgende skematiske opstilling: 
Fett 
f.eks. Iran 
Bomuld 
eller 
cellulose 
Svovel 
eller 
Svo ve 1 Kis 
v i _1_:_:_ 
1 ' 
! Glycerin 
Svovelsyre 
\ 
N i iro glycerin 
Nilrocellulose 
Chile- Kvælstoliorb StenkuF 1 
saipefer luHen tjære | 
-Y ■ 
' _ is 
£ _ 
Salpetersyre 
Bensol.toluol, 
Senol etc. 
_i_ \S 
Nitrotoluol, 
Nitrolenol 
Blandt disse raastoffer maa først og fremst nævnes de 
kvælstofholdige; de har nemlig dobbel betydning, idet de 
direkte eller indirekte ikke alene er nødvendige for spræng- 
stofindustrien, men ogsaa som plantegjødning. 
Den før krigen mest anvendte kvælstofgjødsel var Chile- 
salpeter, d.v.s. natriumsaltet av salpetersyren; det findes 
som urent mineral i store mængder i Chile paa en strækning 
av ca. 1000 km.s længde i en høide av 1000—1600 m. over havet 
og i en avstand av 20—75 km. fra kysten. 
Den salpeterholdige jord renses i kokerier, hvorav der før 
krigen var ca. 135; over halvparten av disse er engelske, men 
den største eksport av salpeter foregik til Tyskland. 
