246 
(»Naturen« 1915) det vistnok mest omstridte punkt vedrørende 
»atpaaistiden«, nemlig at man i strandavleiringerne fra den 
tid bl. a. paatræffer en eiendommelig varmtvandsfauna, paa 
den maate at han antar denne er skyllet op med brændingen, 
at dyrene i virkeligheten tilhørte en forutgaaende varmere tid. 
Da man altsaa i dette tidsrum netop skulde ^ente at finde 
særlig mægtige brændinger, skulde en saadan antagelse even¬ 
tuelt kunne finde støtte heri. 
Sætter man den i »atpaaistiden« opskyllede varmtvands¬ 
fauna i forbindelse med den forutgaaende varmere periode, 
som skulde befinde sig i tidsrummet omkring aar 2800 f. Kr., 
har man forfulgt klimatvekslingernes spor her i norden hele 
41/2 tusen aar tilbake i tiden, og der kan det foreløbig være 
passe at stoppe. 
Ikke bare i vort lands historie kan virkningen av disse 
klimatvekslinger følges, men ogsaa i verdenshistorien forøvrig 
kan de tænkes at ha grepet ind. Pettersson mener at baade 
de store folkevandringer og de mindre forskyvelser av folke- 
stammerne i Europa naturlig kan sættes i forbindelse med 
disse lange tidevandsperioder. Det er dog ikke her mulig at 
gaa nærmere ind paa disse forhold. 
Bokanmeldelser. 
H. Kaldhol: Bidrag til Romsdals amts kvartærgeologi. 
Det Kgl. Norske Vid.-Selsk. Skrifter. 1915. Nr. 7. Trond- 
hjem 1916. 185 s. 4 plancher. 
Forfatteren, som er lærer ved amtslandbruksskolen paa 
Gjermundsnes ved Romsdalsfjorden, har i en række av aar 
anvendt sin fritid til videnskabelig geologisk arbeide. 1 tid¬ 
ligere aar har han utført kartlægning i Ryfylke for Norges 
Geologiske Undersøkelse; i den senere tid har de kvartære 
avleiringer interessert ham, og navnlig har han med iver 
studert den rike molluskfauna som findes opbevart i skjæl- 
banker og ler inden det amt hvor han bor. I det foreliggende 
