248 
tionsprotokoller, og de er vanskelig tilgjængelige, da de kun 
eksisterer i et eksemplar (i manuskript) og derfor ikke kan 
utlaanes. Ganske vist har vi aarbøkerne, men de er van¬ 
skelig at bruke, fordi middeltallene er beregnet efter høist for¬ 
skjellige formler i de forskjellige aar, eftersom kjendskapet til 
elementernes daglige periode stadig er blit bedre i aarenes 
løp. Netop paa det vigtigste punkt svigter altsaa aarbøkerne, 
og denne mangel lar sig kun avhjælpe ved saadanne klima- 
tabeller, som de her omhandlede. 
Det er ellers et utaknemlig hverv at utarbeide denne slags 
avhandlinger, fordi utenforstaaende ingen forutsætninger har 
for rigtig at vurdere det enorme og brydsomme arbeide, som 
maa til, for at resultatet skal kunne tilfredsstille de høie viden- 
skabelige fordringer. Det er som den fremragende meteorolog 
Julius Hann siger i begyndelsen av sin avhandling: Wit- 
terungsanomalien auf Island: 
»Desværre takserer man hyppig noget »geringschatzig«, 
som en blot statistisk og klimatologisk ydelse, saadanne sam¬ 
menstillinger av mangeaarige iagttagelsesresultater, som ikke 
alene kræver megen møie og arbeide, men ogsaa for det meste, 
naar de skal være videnskabelig brukbare, indgaaende kritik 
og sikker haandtering av den meteorologiske forsknings me¬ 
toder. Og dog leverer disse alene det absolut nødvendige 
grundlag for alle undersøkelser over mulige langaarige peri¬ 
oder, som vor atmosfæres tilstander maatte være underkastet. < 
Der foreligger nu fra Bergen saadanne klimatabeller for 
nedbør og for temperatur, utarbeidet av meteorolog N. J. 
F ø y n, som i 12 aar var bestyrer av det meteorologiske 
observatorium i Bergen. Det er meningen, at arbeidet skal 
føres videre i fremtiden ved utgivelse av avhandlinger om 
vindforhold, lufttryk, fugtighet o. s. v. 
Den nye del behandler lufttemperaturen og indledes med 
utførlige oplysninger om observationerne og de mange for¬ 
andringer og flytninger, der har fundet sted i aarenes løp. Der 
beregnes nye reduktionsformler, basert paa de senere aars 
registreringer, og den lange, sammenhængende temperatur- 
række fra 1861 til 1910 omregnes i ny og mere ensartet form. 
De 50 aarganger benyttes blandt andet til at beregne middel¬ 
temperaturen for hver dag i aar et. Det er betegnende for 
