279 
at øine 29de mars. Winnecke har undersøkt dette nøiere og 
er kommen til det resultat, at Apelles muligens har tat stjer¬ 
nen BD -|- 15° 2083 for en Jupitermaane. At stjernen forsvandt 
kunde kanske hitrøre fra, at den er variabel, men til dato er 
dette ikke blit paavist. 
Da Apelles har læst Galilefs svar paa hans tre breve, 
sender han et 6te brev, datert 25de juli til sin beskytter Welser 
og i dette undertegner han sig »Apelles latens post tabulam vel 
mavis Ulysses sub Ajacis clypeo (skjold)«. Dette handler saa- 
godtsom utelukkende om solflekker, men indeholder intet 
utenfor hvad der allerede er nævnt av Apelles og Galilei. I 
slutten av brevet omtales den solformørkelse 30te mars 1612, 
hvis totalitetssone gik over Færøerne, Vestfjorden og det indre 
av Finmarken. I Ingolstadt, ved hvis universitet Scheiner 
dengang var ansat som professor i matematik og hebraisk, var 
formørkelsen paa det høieste 7 tommer. 
Disse 3 sidste breve av Apelles til Welser blev ogsaa trykt, 
nu med titlen: Accuratior disquisitio og utkom i september 
1612. Et eksemplar sendtes ogsaa denne gang til Galilei. 
Eiter utgivelsen av disse breve er det at Welser faar det 
2det brev av Galilei og kort efter det 3dje, hvori Galilei uttaler 
sig nærmere om hvad Accuratior disquisitio indeholder. Galilei 
finder, at Apelles’ egne observationer allerbedst forklares ved 
at flekkerne er paa soloverflaten, og ikke utenfor solen, samt 
at bevægelsen er fremkaldt ved at solen roterer om sin akse. 
At flekkerne ved ækvator skulde behøve 16 dager, men de som 
viser sig paa høiere bredde kun 14 dager for at gaa over sol¬ 
skiven kan Galilei ikke være med paa, da han altid har fundet, 
uanset hvor flekkene viste sig, at de i løpet av noget over 14 
dager bevæget sig fra den venstre til den høire rand. I dette 
brev nævnes for første gang fakler, som Galilei benævner smaa 
lyse flekker, der ogsaa bevæger sig henover solskiven paa 
samme vis som de mørke flekker; senere blev disse fakler mere 
indgaaende studert av Scheiner. Resten av brevet vedrører for¬ 
skjellige andre ting, blandt andet den femte Jupitermaane, som 
Galilei holder for at ha været en liten fiksstjerne. Han har 
selv set efter den, men aldrig fundet mer end 4 maaner. 
Disse 3 breve av Galilei blev trykt aaret efter av Aka- 
